92 
Tallene angiver, hvor mange Stationer, der findes af hver Ve¬ 
getationsgruppe indenfor hver Højdegruppe. | 
Det ses af Tabellen, at Vegetationstætheden, saaledes 
som man kunde vente det, bliver mindre, jo større Højden 
over Havet bliver. Antallet af Stationer med „ingen Vegeta¬ 
tion" er dobbelt saa stort i Gr. III som i Gr. I. „Sparsom Vege¬ 
tation" forekommer 4 Gange saa hyppigt i Gr. III som i Gr. I 
eller Gr. II; „tæt Vegetation" findes langt hyppigere i Gr. I end 
i Gr. III.' Men desuden findes der en (ganske vist ikke ret ud¬ 
præget) Forskel imellem Gr. 3 a og Gr. 3 b i Henseende til Højden, 
idet Hydrofyterne (Gr. 3 b), der er dominerende eller i al Fald 
ligesaa hyppige i Gr. 1 og II som Helofyterne, i Gr. III spiller en 
langt mindre Rolle end disse; der findes saaledes i Gr. III kun 4 
Hydrofytstationer mod 13 Helofytstationer. En Uregelmæssighed i 
Fordelingen viser Gr. II, saaledes at Overgangen ikke bliver saa 
smuk, som man kunde ønske, men det skyldes, at Myvatn, der 
er en udpræget Hydrofytsø, og hvorfra der findes mange Stationer, 
findes i denne Gruppe. 
Samtidig med at Temperaturen bliver lavere og Sommeren 
kortere, bliver Tætheden af Vegetationen i Vandet altsaa mindre. 
Baade Temperaturen og Vegetationstætheden er Faktorer, der er 
af stor Betydning for Crustacéerne. Den Forandring af Crustacé- 
faunaens Sammensætning, der finder Sted, naar vi gaar fra Lavland 
til Højland, behøver ikke blot at skyldes Temperaturens Aftagen, 
den kan ogsaa skyldes, at Vegetationstætheden bliver mindre. 
Temperaturen er selvfølgelig til en vis Grad bestemmende for 
Vegetationen; men i nogen Grad kan Vegetationstætheden sikkert 
ogsaa komme til at virke ind paa Vandets Temperatur. Saaledes 
har Wesenberg-Lund, 1908, vist, at Temperaturen om Som¬ 
meren i tætte Plantebevoksninger kan stige meget stærkt, saaledes | 
at Vandet i Bevoksningen kan blive omtrent dobbelt saa varmt 
som udenfor. Dette Forhold er sikkert af overordentlig Betydning 
for Dyrene, idet det maa have en stærk Temperaturveksel til 
Følge, saaledes at der i et plantebevokset Vand vil være betyde¬ 
lig varmere i Solskin end i skyet Vejr (naar Vejret da ikke skif¬ 
ter alt for hurtigt) og vel ogsaa varmere om Dagen end om Natten. 
I det hele taget vil Temperaturvekslingerne sandsynligvis være 
større i plantebevokset Vand end i aabent. 
