149 
j ved en paa Grund af Veddets Struktur lidt takket Fure eller snarere 
I. en Spalte, idet Grenen har en Tendens til at spalte efter disse 
' Furer mere eller mindre dybt og i sin Længderetning. For at be¬ 
vare Stykket er det derfor ombundet med en Seglgarnssnor, som 
ses paa Figuren. Paa Grenen sidder endnu en hel Del af Barken. 
Ved Gennemsyn af det temmelig betydelige Antal bævergnavede 
Grene, som opbevares i „Danmarks geologiske Undersøgelse“s 
j Samling (hvor ogsaa alle Originalerne til de her gengivne Figurer 
"i forefindes), fandt jeg enkelte andre, paa en tilsvarende Maade for- 
^ mede Pinde fra forskellige danske Moser, deriblandt den i Fig. 4 
I i naturlig Størrelse afbildede Pilegren fra Favrbo Knold NV. for 
Jyderup. Den er fornylig fundet af Dr. Knud Jessen i et Gytje- 
1 lag fra „Allerødperioden“ ^), hint ejendommelige Afsnit af den sengla- 
ciale Tid, under hvis forholdsvis høje Temperaturmaximum de første 
I Skove eller Krat af Pil, Bævreasp, storbladede Birke, Enebær og 
rimeligvis ogsaa Skovfyr dækkede større eller mindre Strækninger 
I af vort.Land. 
1 Da jeg ikke kunde forstaa, hvorledes denne Slags Grene, der 
\ afveg saa betydeligt fra de sædvanlige „ Bæverstokke“, kunde til¬ 
dannes, nærede jeg som sagt nogen Tvivl om, at de virkelig var 
' tildannede af Bævere. Men under et Ophold i Kristiania i An¬ 
ledning af det skandinaviske Naturforskermøde i 1916 saa jeg i 
, det derværende nye zoologiske Museum en udstoppet, norsk Bæver, 
omgivet af recente, gnavede Grene og Spaaner. Ved Dr. Alf 
Wollebæk’s Velvilje er jeg senere kommen i Besiddelse af saa- 
danne Spaaner, for hvilke jeg er ham meget taknemmelig. De 
stammer fra Valle i Sætersdalen, et af de Steder i Norge, hvor der 
, endnu findes Bæverhytter. En af disse Spaaner af Bævreasp (Populws 
tiemula) er afbildet i naturlig Størrelse i Fig. 5. Som man vil 
( se, har Spaanen, der er betydelig bredere i Enderne end paa 
Midten, i begge Ender en Række tydelig konvexe Facetter, be¬ 
grænsede af Furer, efter hvilke Veddet yderst let lader sig spalte. 
^ Her er det let at se, hvorledes det hele er dannet, idet Grenens 
^ 1) Knud Jessen, 1924: Et Bjørnefund i Allerødgytje. Meddel. Dansk geolog. 
Forening. Bd. 6, Nr. 24. — Ogsaa blandt de bævergnavede Pinde fra 
Allerødgytjen i Femsølyng Mose har jeg fundet enkelte med konvexe Fa¬ 
cetter. 
2 ) Bestemmelsen af Træets Art skyldes Knud Jessen. 
