151 
( 
i 
1 
I 
1 
1 
i 
konkave og adskilt ved en svagt ophøjet Grat. Disse Mærker 
er dannede, medens Spaanen endnu udgjorde en fast Bestanddel 
af Grenen eller Stammen, og deres konkave Form skyldes For¬ 
siden af Bæverens fortil fladt konvexe Gnavetænder, medens de 
konvexe Facetter paa den modsatte Side dannes af Fortænder¬ 
nes svagt udhulede In der flade, idet Spaanen gennembides 
og afrives. 
Dette var nu Spaanerne; men hvorledes tildannes nu de for¬ 
holdsvis lange Grene, hvis Ender er forsynede med konvexe Fa¬ 
cetter? Herpaa fik jeg Svar i Sommeren 1923, da jeg aflagde et 
kort Besøg i Stockholm. I den lille, men i visse Henseender over- 
maade interessante Zoologiske Have paa „Skansen“ var der et Par 
levende Bævere, som i mit Paasyn lavede saadanne Grene. De 
svømmede rundt i Bassinet, og idet de med Munden greb de ud¬ 
kastede lange Pilegrene, hvis Bark skulde tjene dem til Føde, 
trykkede de Grenen ind mod den ene Kind for at kunne bide den 
over saa meget som mulig paa tværs af Grenens Længderetning. 
Derved bliver Bidfladen jo saa kort som mulig og det Antal Bid, 
der skal til for at bide Grenen over, saa faa som muligt. Bid¬ 
fladen danner dog gennemsnitlig en Vinkel paa 35—40^ med Grenens 
Længderetning. Da nu de to Halvdele af den overbidte Gren flød 
fra hinanden og opfiskedes, saas tydeligt paa den enes nye Ende¬ 
flade de svagt konkave Facetter, frembragt af Tændernes Forside, 
paa den anden de konvexe Facetter, frembragte af Tændernes 
Inderflade. Spalterne, som ses i Fortsættelse af de svage Furer, 
som adskiller de sidstnævnte Facetter, fremkommer sikkert, fordi 
der, idet Grenen overbides, finder en svag Bøjning eller Brydning 
af Grenen Sted. 
Ved at gennemsøge den Bunke af tidligere gnavede og afbar¬ 
kede Grene, som var opsamlede i Bævernes Indelukke og nu laa 
lidt udenfor Indhegningen, fandt jeg, at det — selvfølgelig, kunde 
man gerne sige — kun var de tyndere Grene, dem, som Bæveren 
kunde bide over, som kunde fremvise de konvexe Facetter (se 
Fig. 6, en Pilegren i naturlig Størrelse); alle de tykkere Grene 
havde paa deres Flader kun de konkave Facetter af den alminde¬ 
lige Form. Kun paa en eneste af de tykkere Grene, som jeg 
undersøgte, en 45 mm tyk Gren eller Stamme af Populus tremula^), 
L Efter min Hjemkomst bestemt af Knud Jessen. 
