207 
begge disse Fund er fra usikker Fortid. — Men efter ovenstaaende 
vilde det naturligste være at antage, at Muldvarpen allerede var 
naaet til Vendsyssel i Fastlandstiden, inden Limfjorden blev dannet 
ved Stenaldersænkningen. Det kunde synes mærkeligt, at Muld¬ 
varpen i de siden da forløbne lange Tidsperioder ikke har formaaet 
at trænge længere frem end til den vestlige Del af Hanherred; 
men Naturforholdene har været en Hindring derfor, paa samme 
Maade som Hedefladerne og Aaløbene har standset Dyret i dets 
Fremtrængen Syd for Limfjorden, hvor det altsaa heller ikke er 
naaet helt frem til de nordvestligste Egne. 
Imod den her fremsatte Hypotese gaar den af A. Jessen — i 
„Stenalderhavets Udbredelse i det nordlige Jylland“, 1920 — frem¬ 
førte Anskuelse, hvorefter der i Fastlandstiden skulde have været 
en Flod, Aalborg-FIoden, hvorigennem de store vestlige Bredninger, ' 
Løgstør Bredning, Kaas Bredning, Thisted Bredning osv. havde 
Afløb mod Øst. Denne Anskuelse er væsentligt baseret paa Dybde¬ 
forholdene i Limfjorden, saaledes som de fremtræder paa et Gene¬ 
ralstabskort (1:40,000). Men betragtes et saadant Kort, vil det 
ses, at der Nord for Nibe kan have været Mulighed for en Land¬ 
forbindelse med Vendsyssel. Nibe Bredning er i sin største Ud¬ 
strækning et meget lavvandet Bassin med en Dybde fra V 2 til 2 m 
og kun et mindre Parti mod Nord har en Dybde paa 3—4 m. 
Da Landet i Fastlandstiden maa have ligget mindst 6 m højere 
end nu, maa der, hvis der ikke er sket store Tilsandinger siden 
— Og saadanne findes ikke andre Steder, hvor de gamle Flod- 
render staar mærkvfrdigt skarpe — have været et Vandskæl her 
d; en Landforbindelse. 
10—10-1924. 
