31 
Saaledes som Reaumur og G. W. Muller gør opmærksom paa, 
er Sp,raklerne lukkede, og Huden er ikke vandskydende. 
Næste Foraar træffer vi paany Larven i en Bolig bygget af 
Vandaksbladstykker. Boligen er større; men hvad der navnlig er 
karakteristisk er, at saavel denne som navnlig Larven er vand- 
skyende. 
Boligen er delvis luftfyldt og selve Larven er, selv naar dens 
Legeme befinder sig frit i Vandet, omgivet af en ret betydelig 
— sølvglinsende — Luftkappe. 
Spiraklerne er nu aabne, og Larven svarer ganske til en alm 
Sommerfuglelarve; at Dyret nu er luftaandende, er hævet over 
enhver Tvivl. 
Der kan næppe heller være nogen Tvivl om, at Larven ud- 
nytter den Luft, der findes i dens Bolig. 
Men hvorledes fornyes da Luften i Larvens Boligø 
Herom findes der to Anskuelser; den ene, der dog gør et noget 
søgt Indtryk, stammer fra Portier; den gaar ud paa, at der bestaar 
en Symbiose mellem Larven og Potamogenton-Bladene. Larven 
skulde levere Bladene Kulsyre til Brug ved deres Kulsyreassimi- 
lation, og Planterne skulde til Gengæld levere Dyrene den ved 
Kulsyreassimilationen frigjorte Ilt. 
Muligvis kunde man ogsaa tænke sig, at Ilten skulde fornyes 
æd en Diffusion gennem Potamogentonblade fra Atmosfæren idet 
ohgens Loft stadig - som et Flydeblad - ligger ganske ’tørt i 
/andets Overflade. 
Portier skriver; „II paralt done difficile de comprendre par quel 
aecamsme l’oxygéne peut se renouveler å l’intérieur de cette cellule 
tanche de laquelle les stigmates ne sortent pas. 
On pourrait penser que des échanges gazeux se font par osmose 
travers la paroi des feuilles qui constituent l’habitation. Je crois 
uil faut plutot songer å un autre mécanisme qui est le suivanf 
assimilation chiorophylienne continuerait å se produire au niveau 
:s valves et il s’établirait ainsi une sorte de symbiose entre le 
agment de plante aquatique et l’insecte qui s'en est emparé 
^ ui-ci produisant du gaz carbonique qui serait bientot décomposé 
r la plante. 
11 est, en effet, tres remarquable de constater que le fourreau 
