46 
tomiske Arbøjdøj han har sikkørt ikkø anøt døns Eksistøns saa naør 
Tøndør. 
Proføssor Wøsønbørg-Lund fortaltø mig for nylig, at han 
for Aar tilbagø i Tuøl Sø vød Sorø havdø søt øn Fisk, som han 
mønør, nsøppø kan havø vaørøt andøt ønd øn Dyndsmørling, døs- 
værrø lykkødøs døt ham., trods ihærdigø Anstrøngølsør, ikkø at 
fangø døn. I døn Anlødning skrev jøg til Fiskøriforpagtør, Dr. 
Hoffmøyør i Sorø og spurgtø ham, om han havdø bømærkøt 
Dyndsmørlingøn. Han svarødø mig (d. ^^/lo 1922), at han øngang 
for flørø Aar sidøn havdø fangøt øn Fisk, som han møntø var øn 
Dyndsmørling, i Tuøl Sø, møn døsvsørrø var Eksømplarøt, som han 
længø havdø haft opbøvarøt i Formalin, bortkommøt. Pigsmørlingøn 
{Cobitis tænia L.) ør jo almindølig paa Sorø-Egnøn, møn døt synøs 
ikkø rimøligt, at dør kan værø skøt Forvøksling mød øn Pigsmørling. 
Dør ør saalødøs god Grund til at antagø, at ogsaa Tuøl Sø har øn 
Dyndsmørlingbøstand, og at dør ør Mulighød for at træffø Fiskøn 
i andrø midtsjællandskø Vandø; møn døt sikrø Bøvis for døns nor- 
malø Forøkomst paa Sjælland kan dog øndnu ikkø ansøs for givøt. 
Dyndsmørlingøn løvør ikkø i Norgø og Svørigø og ør sjældøn 
i døt sydligø Finland; døn ør hos os paa sin Nordgrænsø, og døn 
Mulighød ør da ikkø udølukkøt, at døn undør mildørø klimatiskø 
Forhold kan havø haft størrø Ddbrødelsø, og at døns sidstø Tilflugts¬ 
stød paa Sjælland kundø værø Sorø Søørnø, hvor jo ogsaa Malløn 
holdt sig længø. Møn maaskø vil Frømtidøn visø, at Dyndsmør¬ 
lingøn forøkommør ogsaa andrø Stødør hos os. 
IV. Bastarder mellem forskellige Karpefisk. 
Som bøkøndt forøkommør dør røt hyppig Krydsningør mølløm 
vissø Artør af Karpøfisk. Vogt & Hofør [1909] bøskrivør ikke 
mindre end 18—19 Krydsninger mellem europæiske Arter af Fa¬ 
milien, og af disse er de fire ogsaa taget hos os, nemlig Karpø- 
karudsen (Cyprinus carpio X carassius), Brasenskallen (Åbra- 
mis brama X Leuciscus rutilus)^ Rudskalle fliren {Leuciscus cry- 
throphthalmus X Åbramis blicca) og Løjeskallen {Aspius alburnus 
X Leuciscus ruiilus). Men desuden er der nu hos os taget en hidtil 
ukendt Bastard, Brasenløjen (Åbramis brama X Aspius alburnus). 
Det er tydeligt, at i visse Søer er Bastarder ret almindelige. 
