129 
revet dem af. Det sidste kunde let modbevises, idet de Skud, 
som Vinden rusker af, har en forreven Brudflade, ikke bærer Blom¬ 
sterknopper og findes spredt overalt; de omtalte „Absprunge« der¬ 
imod er ligesom skaarne af, de bærer Blomsterknopper, som er 
hulede ud og tømte for det fine Indhold, og de findes massevis 
under visse Træer, slet ikke under andre. Imidlertid lykkedes det, 
i Februar 1862, en Skovrider Leypold direkte at iagttage, at 
a b. 
Fig. 2. a. Et 
blomster) er 
Basalknopper, 
C. M. Steenberg del. 
af Egern af bidt Skud af Rødgran, hvis Basalknopper (Anlæg til Han¬ 
udhulede af Egernet; Naalene er udeladt, b. En af de udhulede 
set forfra og halvt fra Siden. c. To Basalknopper, hvis Knopskæl 
viser Gnavspor. 
kig. a. i naturlig Størrelse, b. og c. forstørrede. 
det var Egernet, som bed disse „Absprunge“ af og hulede Knop¬ 
perne ud. Andre Forstmænd har bekræftet Rigtigheden af denne 
Iagttagelse, og nu til Dags er der ingen, som tvivler om, at de i 
sin Tid for den livlige Diskussion om deres Oprindelse saa be¬ 
rømte „Absprunge“ er Egernets Værk; det bider de unge Skud 
med Knopper til Hanblomster af, huler Knopperne ud og lader 
Skuddene falde til Jorden.i) 
1) Jfr. B. Altum: Forstzoologie, I, Saugethiere, 2 Aufl, 1876, p. 87—89. 
Vidensk. Medd. fra Dansk naturh. Foren. Bd. 76. q 
