132 
I Begyndelsen af Februar 1921 var Forholdet i Geel Skov 
det, at der ikke mere fandtes frøholdige Grankogler, og i Rødgran¬ 
bevoksningerne var der da ogsaa kun at finde egernbehandlede 
Kogler, som var mørke, altsaa gnavede for nogen Tid siden, ingen 
nylig gnavede. 
Da var det, at jeg d. 6. Februar under min Omstrejfen i Geel 
Skov kom ind i en Bevoksning af Skovfyr {Pinus silvestris) og der 
opdagede en stærk Egernvirksomhed. Det er en ret anselig, af 
middelstore Skovfyr bestaaende Bevoksning, som ligger tilhøjre for 
Vejen fra Holte Hotel til Søllerød, imellem Skovridervej og Sten¬ 
vej. Under Fyrrene laa der i Tusindtal af Kogler, behandlede paa 
de for Egernet karakteristiske Maader. I de følgende Maaneder 
skete der ingen Forandring heri: ingen Egernvirksomhed i Gran¬ 
bevoksningerne, i Fyrreskoven stadig nye Mængder af Kogler gna¬ 
vede. Men hen i Slutningen af Juni vendtes Forholdet om: i Fyrre¬ 
bevoksningen fandtes der ikke mere friskgnavede Kogler, i Gran¬ 
skoven var der paa Træerne nu kommet Kogler, som gnavedes af 
Egern, skønt de endnu var grønne. 
Vi har altsaa i Geel Skov iagttaget følgende: 
Egernet holder almindeligvis til i Rødgranbevoksningerne, thi 
dette Naaletræs Frø udgør dets sædvanlige Føde. Men indtræffer 
det Tilfælde, at de frøholdige Rødgrankogler slipper op, vandrer 
Egernet ind i Fyrreskoven og lever af Fyrrekoglernes Frø. I Fyrre¬ 
skoven bliver Egernet dog kun saa længe, at Rødgranen paany 
sætter Kogler, da vandrer Egernet tilbage til Rødgranen. 
Fyrren kommer saaledes til at spille en vigtig Rolle for Eger¬ 
net; thi den sikrer dets Eksistens i de Perioder, hvor Rødgranerne 
ikke har Frø — og saadanne Perioder kan indtræffe, som vi har 
set. Og det Tilfælde, at der samtidig skulde mangle frøholdige 
Kogler baade paa Gran og paa Fyr, vil næppe nogensinde ind¬ 
træffe. For det første indtræder disse Naaletræers Frøsætning 
ganske uafhængig af hinanden, det saa jeg i Forsommeren 1920: 
medens Rødgranen ingen Steder satte Kogler, var der fuldt op af 
spæde Kogler paa Fyrren. Og dernæst maa man erindre, at Fyrre¬ 
koglen har en meget længere Modningstid end Grankoglen. Alle¬ 
rede i Løbet af det første Aar bliver Rødgrankoglen moden, aabner 
sig om Foraaret og lader de vingede Frø flagre ud. Fyrrekoglen 
derimod er endnu umoden og grøn Aaret efter, at den er dannet; 
