136 
to Aar itræk, uden at Granerne i en Skov frembringer Kogler. 
Disse Vekslinger i Henseende til Frøsætning fremkalder Egern¬ 
vandring. 
Hvis Koglesætningen slaar fejl i nogle af en.Skovs Rødgran¬ 
bevoksninger, men ikke i andre, vandrer Egernet over i de Be¬ 
voksninger, hvor Koglesætning finder Sted. Hvis Koglesætningen 
slaar fejl i en Skovs samtlige Rødgranbevoksninger, og der i denne 
Skov findes et større Antal Skovfyr {Pinus silvestris), enten som 
samlet Bevoksning eller som Indblanding i en Rødgranbevoksning, 
vandrer Egernet til Partiet med Skovfyr og lever af Fyrrens Kogle¬ 
frø, indtil der paany dannes Kogler i Rødgranbevoksningerne, da 
vandrer Egernet atter tilbage til disse. Men hvis der ingen Fyr 
findes i en Skov, og Egernet ikke har dette Naaletræs Frø at 
falde tilbage paa, kan det medføre Egernets totale Forsvinden, i 
alt Fald naar der ikke fremkommer Kogler paa Rødgranerne to 
Aar itræk. 
Skovfyrrens Betydning som Reservenæring for Egernet for¬ 
øges derved, at den godt kan sætte Kogler i saadanne Aar, hvor 
Rødgranen slaar fejl, og dernæst ved, at Fyrrens Kogler først aab- 
ner sig og slipper Frøene i det tredje Aar efter Koglens Dannelse, 
medens Granen spreder Frøene allerede i Koglens første Aar — 
derfor vil Fyrren vist sjeldent være uden Næring for Egernet, da 
det gnaver saavel de modne som de umodne Kogler. Egernet 
kan derfor næppe tænkes at kunne dø ud af Mangel paa Næring 
i Skove, hvor der foruden Rødgran findes Skovfyr i større An¬ 
tal,^) medens det kan ske i Skove, hvor der kun vokser Rødgran. 
Eksempler paa den første Slags Skove har vi fundet i Geel Skov 
og Rude Skov ved Holte, paa den anden Slags i Klingstrup Skov 
og Vejstrup Dyrehave ved Skaarup. 
Fra mange Lande, ogsaa Danmark, foreligger der Beretninger 
om, at Egernet er forsvundet fra Skovstrækninger, hvor der tid¬ 
ligere var mange Egern. Man har søgt at forklare dette Fænomen 
paa forskellig Maade: Sygdomme, saasom Indvoldsorme eller Skab, 
har udryddet Dyrene; eller de er bievne et Bytte for Efter- 
1) Efter hvad jeg har set i Thorsager og Hjøllund Plantager, spiller i Hede¬ 
plantagerne Bjergfyrren (Pinus moniand) en lignende Rolle for Eger¬ 
net, som Skovfyrren i de gamle Skove. 
