Skovmus og Hvidgrankogler. 
Af 
Ad. S. Jensen. 
I Afhandlingen: „Musene i vore Skove“ l ) afbilderj. E. V. Boas 
en Kogle af Hvidgran (Fig. 8 B), der betegnes som gnavet af Mus; 
Boas havde nemlig fundet saadanne, øjensynlig af en Gnaver bear¬ 
bejdede Kogler i en af Tølløseskovene, hvor det sikkert vidstes, 
at der ingen Egern levede, og han sluttede deraf, at Koglerne 
maatte være gnavede af Mus (Boas 1. c. p. 30—31). — Dette er, 
saa vidt jeg ved, første Gang, at musegnavede Hvidgrankogler om¬ 
tales i Litteraturen. 
Først i 1919 naaede man et Skridt videre, idet nærværende 
Forfatter, efter at have undersøgt forskellige Egne af Jylland og 
Nordsjælland, kunde oplyse, at musegnavede Hvidgrankogler fore¬ 
kommer overordentlig almindeligt: „Intet Sted, hvor der groede 
Hvidgraner, var min Søgen forgæves: under Hvidgranerne langs 
Landevejene laa der musegnavede Kogler, i de smaa Plantninger 
i Haver og ved Gaarde var en Mængde Kogler gnavede af Mus, 
og et ligefrem storslaaet Fænomen frembød Ansamlingerne af muse¬ 
gnavede Kogler i de egentlige Hvidgranplantager.“ 2 ) 
Hermed troede jeg, at dette Emne var udtømt for mit Ved¬ 
kommende, og at jeg ikke mere skulde komme til at beskæftige 
mig med musegnavede Hvidgrankogler, da jeg d. 4. September i Aar 
(1921) gjorde en Iagttagelse, som paany vakte min Interesse for 
musegnavede Hvidgrankogler. 
Nævnte Dag var jeg, i Anledning af en anden Undersøgelse, 
trængt ind i en tæt Granbevoksning ved Herregaarden Krogerup 
9 Tidsskrift for Skovvæsen, III Bind, Række B. 1891. 
*) Ad. S. Jensep: Muse- og egerngnavede Kogler (p. 100); Vidensk. Medd. 
fra Dansk naturh. Foren., Bd. 71 (1920). 
