XXIII 
Huller, som tildels udtørres om Sommeren. Øens Fugleliv karakteriseres ved 
de talrige Storm- og Hættemaager {Larus canus og ridibundus), hvis øre¬ 
døvende Skrig til Stadighed følger de besøgende. Rederne, som findes baade 
1 Græsset og Tangen ved Strandbredden, ligger ret spredt, men dog i Kolo- 
— hver Art for sig. Reder med Æg eller smaa Unger saas i Mængde; 
hvor mange Ynglefugle der er, kan der vanskeligt skønnes over. Ægindsam¬ 
ling i 1923 gav ca. 25,000 Stk. Der yngler aarligt en Del Terner {Sterna 
hirundo og macrura\ og man fandt Reder med følgende Antal Æg: 2, 3, 3, 
2 samt 4 smaa Unger (af disse var i ethvert Fald 1 Stk. macrura). Af Svømme¬ 
fugle saas iøvrigt 5 Svartbager {Larus marinus), 1 Par Skeænder {Spatula 
clypeata) samt nogle Gravænder {Tadorna vulpanser). 
Af Vadefugle er Strandskaden (Hæmatopus ostralegus) hyppigst — den 
træffes spredt over hele Øen (1 Rede: 3 Æg), hvorimod der af Rødben {To¬ 
tanus calidris) saas faa og af Viber {Vanellus cristatus) kun 2. Klyden {Re- 
curvirostra avocetta), som i 1923 ynglede i en Koloni paa antagelig henimod 
20 Par, havde tildels forladt Øen, idet der kun saas 4 eller 5 voksne Fugle 
samt 2 Reder hver med 4 Æg. Naar hertil føjes en Rede med 10 Æg af 
Blishøne {Fulica atra) samt nogle Stæreflokke {Sturnus vulgaris), er Artslisten 
færdig. Gunstigere Vejrforhold vilde sikkert have øget Artsantallet noget. 
Under Overfarten med Robaad til Enø Oredrev var der rig Lejlighed til 
at se Dykkefærdigheden hos Gravandens Unger, idet 3 Kuld af forskellig 
Alder forlystede Deltagerne, medens de gamle protesterende fløj omkring. 
Enø Oredrev (Saltvandsalluvium), der henligger som Fællesgræsgang for 
Enøgaardmændenes Kreaturer, bliver aabenbart fattigere paa Fuglearter, til Trods 
for at et Par Smaaøer samt den C0r0phium-W3.de, som strækker sig over til 
Vejlø Skov, er ualmindelig velegnet for Vade- og Svømmefugle. Dog vil man 
endnu i Yngletiden sjeldent søge forgæves efter fødesøgende Klyder. Del¬ 
tagerne saa ogsaa henimod en Snes af denne Fugl, hvoraf enkelte viste en 
Optræden, som kunde tyde paa, at de havde Unger; men trods energisk 
Eftersøgning lykkedes det ikke at finde disse. Paa den hastige Vandring over 
Oredrevet saas Strandskader enkeltvis langs Nordkysten, endvidere enkelte 
Rødben, 1 Par Ryler {Tringa alpina Schinzii) samt faa Viber (1 Unge); ved 
Sydkysten: 1 Par Dværgterner {Sterna minuta) samt enkelte Præstekraver 
{Ægialitis hiaticula). Med Automobil kørtes gennem Karrebæksminde til 
Næstved, hvor der overnattedes. 
Den 15. Juni gik man fra Morgenstunden til Herlufsholm, hvor bl.a. Mu¬ 
seet besøgtes. Efter Frokost i Næstved kørtes til Sallerup Gaard Fodturen 
begyndte, hvor Sognevejen Nordvest for denne Gaard fører over den inddæm¬ 
mede Fjordarm, som kaldes Sallerup Nor. Man fulgte den østlige Afvandings¬ 
kanal mod Nord forbi den lille Sø, som ligger midt i Noret, hvorefter man 
gik omkring denne og tilbage til Udgangspunktet. Den sydlige Del af Noret 
er for en stor Del meget sandet Havbund med ret sparsom Græsvækst og 
spredte, næsten vegetationsløse Pletter. Bag Grøfterne findes frodigere Enge. 
I denne Del af Noret saas et Par Klyder (ynglende?), 2 Par Dværgterner, 2 
Brushøns {Machetes pugnax), mange Viber (den talrigeste Art med 6, faa Dage 
gamle Uger), mange Rødben samt enkelte Par Præstekraver {Ægialitis hiati- 
