385 
namnda. Toldt har också ingående behandlat forekomsten av 
denna fossa. En dylik anger han såsom en insånkning av 
hela området for area genioglossi, som formar sig till en val av- 
grånsad grop med rund kontur. Bland de 230 barnkåkarna fann 
Toldt endast 2 gånger en fossa genioglossi, bland de 500 fullvuxna 
individernas underkåkar 6 gånger och bland dessa egendomligt nog 
3 gånger hos de 35 fornnubiska kranierna. Toldt lamnar å sid. 
258 anf. arb. en illustration av en sådan fossa från en av de fornnu¬ 
biska kåkarna från kyrkogården El Kubanieh. Den år av helt annan 
Fig. 7. Underkilksfragment från Honsehals, sett snett bakifrån. Foto Vi- 
karaktår ån den fotografiska bild, jag lyckats erhålla av sværdborg- 
kåken (se fig. 6), en bild, som lyckligen återger den av Nielsen 
som en sådan mårkvårdighet framhållna lilla gropen å svårdborg- 
kåken. Toldt vill ej medgiva, att bland de efter Nielsen å sid. 
383 anforda k'åkavna Qn fossa genioglossi finnes utbildad mer 
ån hos kåken från La Naulette och den från Mauer 
vid Heidelberg. Å sid. 260 såger han: “Von den altdilu- 
vialen Unterkiefern besitzt, wie bekannt, der von La Naulette 
eine ausgezeichnete, wenn auch nicht sehr tiefe Fossa genioglossi, viel 
breiter und auch tiefer ist diese an dem Unterkiefer von Mauer; an 
keinemanderenfindetsiesichintypischerAusprågung“. 
Och fortsåtter han: “Was das Verhalten der Muskelur- 
sprungsstellen betrifft, so kommen auch an den alt- 
diluvialen Unterkiefern jene Formen, welche bei den 
rezenten Menschen die gewohnlichen sind, vor, und 
zwar sind auch bei ihnen dieVariationen in dtr Årea 
genioglossi viel bedeutender als wie in der Årea geniohyoidei. 
Dårefter overgår Toldt till att behandla variationerna inom 
area genioglossi hos Krapina-underkåkarna. Betråffande underkåken 
från La Chapelle-aux-Saints såger Toldt å sid. 260: “Auch an 
Vidensk. Medd. fra Dansk naturh. Foren. Bd. 80. 
29 
