389 
av area genioglossi se en rent aplik (pitekoid) karaktar, vilket Sergi 
fornekar. Denne (Sergi) sager i sitt ovan anforda arbete (sid. 135), 
att fossa genioglossi å heidelbergerkaken motsvarar, vad Vi rch ow 
kallat fossula supraspinata. Man återfinner i denna fossa som van¬ 
ligt ett foramen ovanfor spina mentalis, fortsåtter Sergi, som er- 
kånner, att denna fossula supraspinata hos heidelbergerkaken år ovan¬ 
ligt stor, men att han hos en underkåke av en fullvuxen kvinna 
från Eldslandet funnit en dylik fossa, som ar något mindre men 
fullkomligt identisk, med foramen supraspinatum och dårunder spina. 
Åven å tvenne andra kåkar från Eldslandet finner Sergi likheter 
med heidelbergerkaken hårutinnan, och han avslutar sitt omdbme om 
denna med att saga, att utbildningen av en sådan fossa år en ka- 
raktåristisk och mycket sållsynt foreteelse. Vi hava dåri icke att 
se en aplik karaktår utan en bildning, som man kan definiera så¬ 
som en variation, så mycket mera som vi hos underkåken från 
Mauer finna en vål utvecklad spina mentalis, som utgbr ursprungs- 
fålten for den pariga musculus genioglossus, under det att en rundad 
upphojning gbr samma tjånst åt den likaledes pariga musculus 
geniohyoideus. Så långt Sergi. 
Hur pass sållsynt dock fossa genioglossi år å svenskt material 
från fullvuxna individer framgår dårav, att jag å Lunds Anatomiska 
Institution genomgått over 1000 underkåkar av fullvåxta 
individer från Lunds medeltid samt ej en enda gång funnit 
någon fossa genioglossi eller dårmed likvårdig bildning. Bland ett 
50-tal svenska underkåkar från jårnåldern fann jag endast en gång 
en fossula av samma typ som heidelbergerkåken. Denna under¬ 
kåke hårrorde ifrån Limhamn, dår den funnits i en grav tillhorande 
tiden 200—500 e. Kr, Fossan var mycket tydlig ehuru ej fullt så 
djup som på kåken från Mauer. Tvenne tydliga spinae genioglossi 
funnos nedanfor fossulan, som var forsedd med det sedvanliga ovala 
foramen spinosum. Dårnedanfor fanns en hopklåmt Y-formig spina 
geniohyoidei. Från Lunds medeltid fanns ett 60-tal barnunderkåkar. 
Hår funnos icke mindre ån 5 stycken, vilka hade en tyd¬ 
lig fossula utvecklad snarare i riktning mot forhållandena hos hei¬ 
delbergerkåken ån mot sværdborgkåken (som ju endast foreter en 
obetydlig grop, till på kopet med spår av spinae genioglossi). Av 
15 stycken underkåkar från fullvuxna eskimåer foretedde en under¬ 
kåke en mycket vacker fossa lik heidelbergerkåkens men utan spår 
