46 
harmouerer netop med Romernes Forestilling om Planeten Saturn, 
at den bragte Kulde, det heder nemlig hos Virgil, Georg. 1,336: 
Frigida Saturni qvce sese Stella receptet , 
og Properts 4, I, 84: 
Est grave Saturni sidus in omne caput. 
Man forestillede sig ham derhos ogsaa som en vranten gam- 
mel Mand. Inderne have herorn, som om saa mange andre my- 
thologiske Materier, deelt Mening med Romerne/ hvorfor disse 
kunne have fulgt Navnet Krodo til Tydskland. 2 
Endelig maa jeg naevne et Sagn, som forudsmtter Dyrkelsen 
af Krodo, i Nordtydskland. Sagnet erklawer nemlig et i Goslar 
opbevaret gammelt Kunstvserk for at van-e Krodo’s Alter. Klemm 
besknver dette i sin Handbuch der germ. Alterth. S. 322 saale- 
des: „Eine, der merkwiirdigsten Ueberbleibsel des Alterthums ist 
der unter dem Namen Krodo-Altar zu Goslar aufbewahrte 
metallne von vier ehernen knienden Figuren getragne Kasten. Das 
Gertiste dieses eine Elle und 23 Zoll hohen, eine Elle und 16 
Zoll langen, und eine Elle und 5 Zoll breiten Altars besteht aus 
Eisen, m die Seiten sind Bronceplatten eingesetzt, welche mit 
regelmassig gestellten Oeffnungen versehen sind, oben wird ein 
b echernes Kastchen eingelassen, auf welchem eine mit dem Kreuze 
bezeichnete weisse Marmorplatte ruht.“ 
' PaVie ~ ^ du * BMous. 1 Joura. 
V. Str. T. V.p. mfi9 . heder de t p . 483; planiu g iMnM 
‘ ^ leS m ° rtel ° '••• I" —x a la Bentley 
“tie VuTV^ CnM - nhe ° m ’ a * Sat ” ra blCT fod ‘- ^ens Maaneu 
ho d f H f “ S6e EnhVer ’ 6 ° m " fodt %-nde For- 
hom or at v*re af samme Natur, som d enne Planet, de t e, af slet Tenke- 
, d (o f ewi1 disposition-). Hind. Astronomy p. 28. 
Saafremt man tnrde antage en af J. Grimm (Myth. S. 114—15) vttret For- 
modning, tiltraadfc af Simrock (Myth S 346) at T a 
;rr - 1 "“‘-—- 
~ i “'"• ,a “ : 
“' 1 ‘- w ■■ 
