53 
Todes ist freund Hein oder Hain.“ Han henleder i den An- 
ledning Opmserksomheden paa det nedertydske Udtryk heinen- 
kleed, der betyder Ligklsede, og nsevner et voigtlandsk Sagn om 
en Gud Ha in, og et thuringisk om en gammel haingott. 1 
At Hain betegner Saturn kan neppe vsere nogen Tvivl underka- 
stet, naar man paa den ene Side seer hen til at Navnet, ligesom 
Krodo, bruges om Doden og paa den anden Side bemserkes Nav- 
nets Identitet med Qani det almindeligste Navn for Saturn i Sans¬ 
krit. 2 Det palatale <?, hvormed Qani skrives i Sanskrit, gaaer 
nemlig i de germaniske Sprog jsevnligen over til h, f. Ex. sanskr. 
Q§,n= oldn. hein, en Slibesteen; sansk. Quna = oldn. hund-r, 
en Hund; sanskr. Qveta = oldn. hvit-r, hvid; sanskr. Qvas 
= oldn. hv&sa, at puste; 3 og dernsest trsenger Vocalen i sig 
ofte foran den foregaaende Consonant ind ved Siden af a og dan- 
ner deels Diphthongerne ai og ei deels Vocalen e, f. Ex. oldn. 
men for main, for mani =» sansk. mani, et kostbart Smykke; 
oldn. hel for hail, for hali --■=> skr. kali, Underverdenens 
Gudinde. 4 
Paa lignende Maade er derfor sanskr. ^ani bleven til hani 
og hain. Det er ogsaa en Omstmndighed, som fortjener Opmserk- 
somhed, at Sagnene om en Gud Hain just gjenlyde i de samme 
Egne, hvor, ifolge det Foregaaende, Saturn er bleven dyrkfct un¬ 
der Navnet Krodo. 4 At Sagnet kalder ham Freund, tor vaere 
‘ Angaaende disse Sagn citerer Grimm Musaeus, Volksmarchen 1.16. Jul. Schmidt 
S. 150 og Rosenkranz Neue Zeitschr. I. 3, 27; men han anseer Sagnene for 
usikkre. 
a Her vil vel den Indvending gjares, at Cani ikke paa een Gang kan vieregaaet 
over i det tydske Sprog som Sani (ovcnfor S. 49 Anm.) og som Hein. 
Ihvorvel dette kan vsere tvivlsomt, anseer jeg det ikke for umuUgt, naar man 
tsenker sig Sagen saaledes, at hein er den seldgamle Form', men at sani knnde 
vsere indkommen i en forholdsviis meget sildigerc' Tid, eftersom Dagnavnene 
synes at tilhore Hedendommens seneste Periode. Jeg holder i al Fald Identi- 
teten af 9 ani og hein for sikker, medens jeg, som anfort, anseer Bigtigheden 
af den anden Sammenstilling for tvivlsom. 
3 Talrige Exempler paa lignende Overgange i mange Sprog findes 1 de fleste 
sammenlignende Sprogv r serker. 
4 J Grimm antager Sagnene om Hain, som han saetter i Forbindelse med Heim 
