31 
af de to Billeder, som have havt den storste Udbredelse, nemlig 
Skibet og Hjulet. Saavel Gravhoie som Steenleegniuger i Skibs- 
form ere ingenlunde ‘ sjeldne paa de nordiske Gravmarker fra 
Hedendommen, og Kredse, dannede deels af opreiste Stene, deels 
ved Steenlsegning, snart over hele Kredsens Flade, snart blot i 
Randen, undertiden gjennemskaaren af steenlagte Kors som Ra- 
dier i Hjulform, sees ogsaa mange Steder. 1 
Hjulet bruges hos flere Folkeslag som Billede paa Solen: 
men Anbringelse af det paa Gravstene, endog inde i Grav-Alo- 
numenter og den Omstsendighed, at ofte flere Hjul sees tset ved 
Siden af hverandre, saasom ved Fossum, ved Herrestrup og paa 
flere Steder i Bohuslehn, gjore det usandsynligt, at det i Helle- 
ristningerne skulde betegne Solen. 2 
Samling af 140 Figurer, somjaevnligforekomme ( are in common use). Blandt 
disse er der et Par, som synes at betegne Solen, men intet, som har nogen 
Lighed med et Skib eller en Baad. Noget saadant har jeg heller ikke fnndet 
i andre Skrifter om Americas Oldsager, som jeg har gjennemseet, saasom Sim - 
sons Journal og Squiers Nicaragua. 
1 Man see f. Ex. Afbildningerne i Annal. f. n. Oldk. 1852 T. Ill og 1V , samt 
i flere af de for citerede Vaerker. At saadanne Steenlaegninger, i det Mindste 
for en stor Deel, ere anhragte til Afdodes Minde, sees af de Runeskrifter, som 
ere ristede i Bautastene, opreiste i mange Steenlaegningers Midte. Saaledes 
lyder i Liliegrens Run-Urkunder. Indskriften No. 19: n Tjerfr uk Kunnar auk 
Kulhu litu risa stain uk bru eftir Alfnitan fa pur sin. u Bru synes 
i Rune-Indskrifternc ofte at betegne Steenlaegning. Lignende Indhold have Ind- 
skrifterne No. 89, 115, 117, 231, 275 o. fl. Til en lignende Skik hos Fran- 
kerne sigte udentvivl saadanne Steder i den saliske Lov somfolgende: „Siquis 
ar istatonem 1 hoc est stapplus ,super mortuum missus , capulaverit , 
at *t mandualem , quod est ea structura sive selave , qui est ponticulus 
(Citat eftcr Grimm % iiber das verbrennen der leichen ), hvorefter folger An- 
givelse af Mulcter for Kramkelse af Mindesmaerker over de Dode. Aristato- 
nera, eller, som det .paa et andet Sted heder, Sheris tad on a super hominem 
niortuum, sjmes at indeholde Begrebet af en Rune - Ristning eller en reist. 
Steen, medens ponticulus, som Forklaring af manduale eller selave, aabenbar 
betegner det samme sora bru i de nordiske Indskrifter, nemlig Steenltegningen. 
Nu synes derhos manduale at Vaere identisk med det nordiske mSndul eller 
roundil, der atter svarer til Sanskrit mandala, bengalsk man dal, en Kreds; 
det betegner i saa Fald den runde Steenkreds om Bautastene over en Afdod. 
2 Dersom vore Forfaedre havde brugt Skib i samme symbolske Bctydning sora 
