3 
i 1857 gjorde mig opmaerksom, og hvorom han har trykt en liden 
Afhandling i Over-Ysselsche Almanak voor oudheit en letteren 1850. 
Hvorledes dette Gods var kommet til Deventer, og hvorledes 
det efter langvarigt Vrovl kom derfra, skal jeg senere oplyse. 
Til Sammenligning med hvad ovenfor er anfort om det til Dan¬ 
mark sendte Kirkegods fra Throndhjems Domkirke, skal jeg her 
forst meddele et Uddrag af Fortegnelsen over det af Erkebiskop- 
pen derfra medtagne Gods. Det bestod deels af hans Domkirkes 
og hans egne Sager, deels af Gods, som Hr. Nils Lykke havde 
betroet ham til Opbevaring paa Steenviksholm. Det forste var 
nedlagt i en lang Kiste og i en Trade, Lykkes Gods derimod i 
en Halvtonde. 
I Kisten fandtes: En flamsk Tapet, forestillende et Jagtstykke; 
en Ulveskinds Faeld, opaedt af Mark; forskjellige Chorkapper, til- 
deels med Solv og andre Fryndser; blandt disse en Chorkappe, 
der vistnok er foraeret af Kong Hans eller Christiern H, da den 
havde Aarstallet 1513 og en dyrebar forgyldt Spaende med det 
danske Vaaben; nogle andre Kirkeklaeder af Silke eller Floiel, 
med Solv eller Guldstads; en lang smal Stav med en rund stor 
Steen overst, omgivet af forgyldt Lovvaerk 1 ; St. Olafs 0xe med 
Solvbeslag. Forskjellige Retropendier og Antipendier, med paa- 
syede Billeder af Frelseren, Johannes Dober, St. Paul og fl., 7 
Silkegardiner med Solvkroge; en liden forgyldt Kiste med Hel- 
ligdomme (altsaa et Helligdomsskrin); en simpel Mitra med en 
w Corporalsack a ; 3 forskjellige Capitalia (Hovedpuder); et hvidt 
stukket Alterklsede; 5 Manipuler (uden naermere Forklaring; det 
kan derfor vaere enten: Biskopsprydelser ^manipulas) ~ Mitra, 
eller Drikkekar, Haandbaegere, norsk: Stob = manipulum); 4 
Stola’er; et rodt Silke-Livbaand (shortbant) med forgyldte Knapper. 
Enhver vil erkjende, at der i denne Kiste — maaske med 
Undtagelse af den saakaldte St. Olafs 0xe, der er altfor lost 
omnaevnt til at man deraf tor slutte Noget — ikke fandtes No- 
getsomhelst, der ikke kan have vaeret Erkebiskoppens personlige 
1 Dette er klarligen ikke den erkebiskoppelige Krumstav, men en privat Stads- 
Stok, som maa have vaeret Erkebiskoppens personlige Eiendom. ^ 
