73 
kelse vilde finde Sted, saafremt dfet hebridiske oprindeligen skulde 
have vseret lsengere end angivet, hvilket er Macculoch’s Gisning. 
At den ene Sidearm i begge Monumenter er lsengere end den 
anden, er maaskee heller ikke en blot Tilfseldighed, men tor have 
havt sin Betydning. 
Blandt de Monumenter, som findes paa Sletten i Nserheden 
af Korset paa Lewis, nsevnes here .Kredse dannede af opreiste 
Stene, og i een af disse fire hoiere Stene i qvadrangulser Form. 
Ere end ikke Stene i lignende Stilling bemserkede i Kredsen 
paa Dingermoen, saa kunne dog saadanne Monumenter paavises 
paa andre nordiske Gravinarker. Et saadant i Gaarden Finnes 
Udmark i Skogns Prsestegjeld (nordre Throndhjems Amt) er af- 
bildet i Sjoborgs Samlingar for Nordens Fornalskare T. I. PI. 38 
Fig. 110, og Forf. yttrer heroin S. 134: „Dette kunde man an- 
see for det alldra aldsta af Norrska Monumenter och s&ledes afven 
for ett af de markligaste.^ 1 
En lignende Samling af fire opreiste Stene i qvadrangulser 
Stilling' 2 blev i Aaret 1859 opdaget af Lieutenant E. Lund undei 
hans Beskjseftigelse med Opmaaling i Bergens Stitt. Dette Mo¬ 
nument er beliggende mellem Gravhoie paa Gaarden Sjo paa 
Halsnoen i Fjeldberg Sogn. Denne Art Monumenter viser sigsaa- 
ledes ogsaa som norsk. 3 * 5 
1 Sjaborg siger, at Tegningen er af Kluver, men maerkeligt nok, denne n.v\ner 
intet om et saadant Monument i sit Vaerk „Norske Mindesmcerker“ der dog 
udkom Aaret (1823) efter lste Deel af Sjaborgs (1822). At Monumentet skulde 
vaere blandt de alleraeldste, er en af de umotiverede Yttringcr, som ikke ere 
sjeldne bos S. 
2 Den Kreds af mindre Stene, som rimeligviis har tmigivet de fire storre, er ikke 
bleven bemserket. Selskabets Medlcm, na afdode Major Vibe, havde havt den 
Godbed, at lade Lient. Lund aftegne dette og flere Oldtidsmonnmenter, og 
skjsenkede Samlingen med tilhorende Beskrivelse til Sel&kabet, 
5 Jeg har i et Pax add re Afhandlinger paaviist Spor af buddhistiske Skikke 1 det 
hedenske Norden. Vi have, maaskee her et lignende Spor. Mrs. Herwey om- 
taler nemlig (i Adventures of a Lady in Tartary ifc. Vol.III. />• et hudd- 
histisk Tempel i Tibet, hvori fire Pillere i Fnrkant dannede ligesom en indre 
Afdeling i Centrum. Paa den flade Top af buddhistiske Beliqviemonumenter 
