138 
„SegSu mer J>at, FjolsviSr! 
hvat }>at bjarg heitir, 
er ek se bruSi a 
{yobmcera J>ruma? w 
„Hyfjaberg {>at heitir, 
en |>at hefir lengi verit 
svikum ok sari gaman.“ 
Bjergets Navn skrives i alle Udgaver Hyfjaberg, hvilket 
ogsaa er den af Hskrr. bedst hjemlede Form. * Ingen har tilfreds- 
stillende forklaret denne Navneform, og jeg tviler paa, at en 
Forklaring af den overhoved er mulig. Men Svend Grundtvig 
vil i Danm. gl. Folkev. II, 670 bruge Hyfjaberg som et nyt 
Forbindelsesled mellem Oldkvadet og Folkevisen, idet han gjen- 
finder dette Navn i Hovenslarid, der i en sjaellandsk Optegnelse 
fra Nutiden af Sveidalsvisen er Navnet paa Moens Hjem (i de 
seldre danske Optegnelser har det intet Navn). 
Hovensland er et rent poetisk Stedsnavn, der, som Svend 
Grundtvig n, S. 254 paaviser, ogsaa Andes i AgnetesVise: „Ag- 
nete hun ganger paa Hovelands (eller Hoielands) Bro“ og 
i Orm Ungersvends Vise: Hoienlands Berner Rise. En Op¬ 
tegnelse af den hos Landstad, Norske Folkev. Nr. 79, trykte - 
oprindelig vistnok ikke norske — Vise begynder saaledes: 
Der stander en Lind oppaa Hogelands Bro. 
Jfr. ogsaa i Visen om Storebror og Lillebror (Landstads Nr. 23): 
hege Vallands (i andre Optegnelser: Hoivalla) brii, — port, 
- gaar. Men netop denne vide Brug af Navnet gjor det usand- 
synhgt, at det haenger sammen med Hyfjaberg. Folket har 
ligefrem forklaret sigHaveland, Hoienland af hoi, gml.-dansk 
hov, hvilket vi se af den norske Form Hogeland; og er denne 
hoist rimelige Forklaring rigtig, saa bliver en Forbindelse med 
Hyfjaberg umulig. 2 
Eangebeks Hskr. har Hyfia; de tre stockholmske Hskrr. der indbyrtfep ere 
nser beshegtede) Hyfvia ber; ogsaa Hyfvra, Hyfara i to andre Hs};rr & 
r J0 * Udgave at betra gte som Forvanskninger heraf. Kun Erichsens Hskr. 
ar y ber, og i Margen af Langebeks er skrevet Huima eller Huima 
eller Hruma her. 
'sen kan forresten gjerne Hovensland vaere traadt istedenfor he- 
