150 
her ere meget mindre adskilte end hos andre Pfiysophorider, hvor 
de fomemmelig hos Diphyiderne opnaae den heieste Grad afUd- 
vikling og Sondring, ja endog selvstaendig Existens som frit om- 
svammende Individegrupper (de saakaldte Eudoxia, Ersaea etc.). 
Slutteligen kan jeg ikke undlade at henlede Opmaerksomhe- 
den paa den i mange Henseender betydelige Lighed mellem vor 
noidiske Physophora og den afGegenbaur (Act. nat. Curios. 1859, 
S. 67, lab. 32, Fig. 53-56) beskrevne Stephanospira in¬ 
signia. 
Foruden i Luftsaekkens lignende Form stemme begge paafal- 
dende overeens i Formen af Skiven eller den udvidede nederste 
Deel af Staminen, hvis laterale Indsnit hos Stephanospira er endnu 
dybefe og biedere, hvor red Spiralen, som ogsaa her er dreiet 
tilhoiie, bliver mere udtrukken, saa at Skivens bredere Ende, 
som baerer de aeldste Vedhaeng, kommer til at ligge endnu hoiere 
oppe eller laengere fjernet fra den smale Ende, hvor deresVege- 
tationspunkt findes, end hos vor Physophora, — Hvad de „smaae 
sugevortehgnende“ Dannelser angaaer, som Gegenbaur hos Ste¬ 
phanospira ansaae for Sugeror eller „polypagtige Maver“, hvilke 
saaledes skulde vaere meget afvigende fra alle andre Physophori- | 
ders, da troer jeg mig ved Exempler fra Physophora befoiet til 
at antage, at de sandsynligt ikke ere Andet end de knopformede 
Fremragnmger af Skiven, der baere Sugerorene, hvilke sidste paa 
Gegenbaur’s Exemplarer udentvivl vare affaldne. 
En anden Forskjel mellem Stephanospira og Physophora troer 
Ge & enbaur at finde deri, at hos den f'orste ,,de qvindelige Ved- 
hmng staae indenfor de mandlige“, hvorimod det omvendte For- j 
hold skal finde Sted hos Physophora, „hvor netop hine sidde 
udentor disse> Der synes heri at vaere en Confusion. Naar, 
som her, begge Slags Kjonsvedhaeng sidde paa eller lige ved Ran- 
160 at Sklven , det ofte vaere vanskeligt at sige, hvilke afdem 
er staae udenfor eller indenfor hinanden, hvorimod det lettere 
lader s.g bestemme, hvilke af dem der staae overst (d. e. n*r- 
™e st Colomens overste Ende, som baerer Luftsaekken) eller nederst. 
er egenbaur’s Fig. 53, som viser Skivens underste Side, kjen- 
