162 
tioner fyldestgjere den givne Differentialligning, idet s* antager 
en eller anden af de nys anforte sex Veerdier. 
§ 9. 
Om den Lota, hcorefter y og X dannes. — For lettere at erkjende 
Loven, hvorefter y og X dannes, ville vi angive en anden Form 
for dem, idet vi benytte et hensigtsmsessigt System af Indices. 
Opssetter. man Raekken 
x, 1 —x, 1 —k*x, 1, 
livis Led svare til Rodvserdierne 
A 1 1 
°» 
forsaavidt som 1 kan taenkes skrevet under Formnn 1 — ox, saa 
kan man vedtage at betegne Qvotienten af det (Ate Led, divideret 
med det vte, med x 
(A,V. 
Til Exempel x 2 , s vil betegne —— 
* 1 — k 2 x' 
Vil man nu > Udtrykket x istedenfor x indfore 
°> h oo 
eller Iste, 2det, 3die, 4de 
Rodudtryk, saa kan man betegne dette paa folgende Maade ved 
at tilsaette nedenfor en Parenthes Indexerne 
1, 2, 3, k. 
Td Exempel (x 2 , 4 ) s betegner, at man i Udtrykket 1^3 isteden¬ 
for x skal indfore A hvorved man altsaa faaer 1 - 
k 2 
Paa lignende Maade betegne vi for Kortheds Skyld 
Y, 1 —y, 1 — X*y 
me< i Yi-Ai y*, 4 , y 3 , 4 eller kortere 
yil y2y J3« 
Dette iorudsat faaer man, idet man efterhaanden betragter 
de sex Klasser af Funktioner: 
Yi = 
yi = 
y * 
X 2,3 
( x 2is)i 
y* = 
X 2?4 
( X 2^)l 
X l?3 
( x H3)a 
y 3 
x 3y4 
( X 3>4)l 
y» = 
X 4y3 
( X 4ys)a 
