220 
terne og Pythagoras, end mellem denne og endog hans nser- 
meste Efterfolgere, rimeligere og med al Tradition mere overeens- 
stemmende at betragte Pythagoras som Ophavsmand til et nyt, 
speculativt Princip, end — Telahges. 
Thi — for hermed at vende os til Sagens philosophiske Side 
at den Optattelse, der gjor Tallene selv til Tilvserelsens Grund- 
vsesen sknlde kun vsere Misforstand og den store Tanker uvser- 
dig, derimod maae vi paa det Bestemteste protestere. Tvertimod 
forekommer det os, at hvis Pythagoras blot havde talt om „de 
Fire a og „de Ti“ paa samme Maade, som vi tale om de Syv (for 
de syv Dodssynder) eller de Tolv (Apostle), og derved kun hen- 
peget paa visse underforstaaede empirisk talte Gjenstande, saa 
\ ilde dette vseret uphilosophisk Overfladiskhed og egentlig kun et 
mystisk Hemmelighedskraemmerie, der netop bedre kunde passe 
for en overleveret aegyptisk Prsestelsere, end for en stor hellenisk 
Taenker. \i finde det ikke usandsymligt, at iEgypterne kunne 
have syslet med saaledes at taelle Tingene, hvilket jo ogsaa stem- 
mer med hvad vi see hos andre orientalske Nationer, som Joder 
og Indere o. fl. Heri ligger yistnok allerede en ubestemt Ahnelse 
om en dybere Betydning af Tallet. (Ogsaa den katholske Kirke 
f. Ex. vilde neppe vsere kommen til netop at fremhieve de syv 
Dodssynder, dersom ikke Syvtallet ogsaa ellers ansaaes for et 
helligt Tal; og at Aposteltallet ikke er tilfaeldigt, er bekjendt.) 
Men paa det orientalske Standpunct kommer det netop ikke lin¬ 
ger end til denne ubestemte Ahnelse og derfor for en stor Deel 
til en Tsellen i Blinde og en udvortes Combination af Tilfteldig- 
heder. Forestillingen dvseler endnu ved det qvalitative Indhold, 
og Tallet trader ikke reent og frigjort frem som egentligt Prin- 
(ip. Hiin Tsellen bar derfor heller ikke endnu Betydningen af 
Philosophic, selv om Sprogbrugen skrider frem til at substituere 
Talbetegnelsen for det egentlig meente qvalitative Indhold. 
. Imidlertid er denne Betegnelsesmaade dog maaskee et Over- 
gangsled, hvorved Begrebets Frigjorelse forberedes, idet Opmerk- 
somheden meie og mere bindes til det abbrevierede Tegn, me- 
dens det ovrige, mangfoldige Forestillings-Indhold tabes mere og 
