223 
synligt, at Pythagoras’s Ideekreds, ja hans Lsere har omfattet 
mange andre Ssetninger og Lserdomme, som staae i liden ellei 
in gen Forbindelse med Tallferen. Thi Pythagoras var ikke blot 
Philosoph, men tillige Theolog og Politiker; deels de praktiske 
Forholde, hvori han bevaegede sig, deels den Skole, han havde 
gjennemgaaet, havde tilfort ham et mangfoldigt Stof, der ikke 
lettelig i lige Grad kunde veere gjennemarbeidet og gjort flydende 
i hans philosophiske Princip, saameget mere som dette selv paa 
Grund af sin udvortes og indifferente Natur (hvorom senere) havde 
forholdsviis liden oplosende Kraft -og netop kunde lade meget 
Empirisk bleve staaende ligesom urort. Det tilhorer ogsaa over- 
hoved den philosophiske Bevidstheds Barndom, at den fordetforste 
kun viser sig som et enkelt springende Punct i en stor, forholds¬ 
viis dod Masse af overleverede og empiriske Forestillinger, hvilke 
l'orst efterhaanden gjennemtrsenges af det fra hunt Midtpunct ud- 
straalende Liv og Lys. Vi kunne saaledes endog gjeine troe 
Roth deri, at den storste Deel af Pythagoras’s Laere har beskjset- 
tiget sig med hellige Sagn, Naturiagttagelser, praktiske, hge md- 
til diaetetiske Forskrivter o. desl., og at Taltheorien kun hai dan- 
net et i Qvantitet forholdsviis ubetydeligt Hjorne af hans hele 
Viden; imidlertid er det dog denne Steen, der af saadanne Byg- 
• ningsfolk som Roth forskydes, der er bleven til den vighgste 
Hjornesteen i den pythagoreiske Lserebygning, en sand lapis phi 
losophomm , der endnu fortrinsviis har brudt en Platons Hove, 
og dannet et vaesentligt Tilknytningspunct for hans sublime og 
udadelige Ideelmre. Det er denne Taltheorie, som g)0r Pytha- 
goreismen til noget Mere end en, maaskee vmsentlig fra ^gypten 
stammende overleveret Doctrin og et lest Aggregat af Iagttagel- 
ser; det er fra den at en heiere Aandens Salvelse udbreder sig 
over det Hele. Thi hos en Mand, hvor denne lyse og dnst.ge 
Tanke engang er opstaaet, maa hans Aands hele ovrige Foi- 
raad og Virksomhed dog efterhaanden faae en heiere Betydmng 
og ligesom Besjaeling; Ideekredsens forskjellige Dele maae paa en 
Maade gravitere imod dette lysende Centrum, om end denne 
Forbindelse hverken er ham selv klart bevidst eller for Efterver- 
