221 
ligger tjernt fra vor Forestalling, der er vant til at skjelne, lige- 
som ogsaa den empiriske Iagttagelse endnu er en saa flydende 
og ligesom medgjerlig, der ikke stemmer med den moderne Na- 
turvidenskabs exacte og fra al Speculation strengt sondrede Me- 
thode. Endnu i vor Tid finder man undertiden den Beskyldning 
f. Ex. mod en Hegel, at de empiriske Kjendsgjerninger eller For- 
holde, hvori han har sogt at eftervise sine Kategorier, synes hist 
og her mere eller mindre vilkaarligt valgte og at der for at istand- 
bringe en Overeensstemmelse enten er skeet \ old paa Kjends- 
gjerningerne, eller at Kategoriernes Udvikling er toregaaet til 
Gunst, for visse in mente staaende Kjendsgjerninger, som deraf 
skulde forklares, istedetfor at Kategorierne skulde have sin For- 
klaring i sig selv. Viville her ikke undersoge Befoielsen af denne 
Anke mod en nyere Philosoph, men blot bemerke, at en saadan 
Overgang af det Ene i det Andet netop i Videnskabens Barndom 
er dobbelt forklarlig og at allerede Tanken om et rationelt Prrn- 
cip, der skal have sin Sandhed i sig selv, er et stort Fremskndt, 
om denne Tanke end ikke strax i al sin Reenhed bliver gjen- 
nemfert. Tager man nu Hensyn til Talprincipets eiendommelige, 
som vi ovenfor udtrykte det, indifferente Natur, saa blivei det 
saameget mere forstaaeligt, at en broget Mangfoldighed at Gjen 
stande vilkaarligt kunde henferes under det samme Tal, ligesom 
ogsaa at samme Gjenstand - nemlig betragtet efter forskjelhge 
Hensyn - ogsaa kunde betegnes med forskjellige Tal. Thi tor 
Talbestemmelsen forsvinder jo, som alt flere G.mge bemerket, 
al qvalitativ Ulighed; hvor Tallet ssettes som det Vsesentlige i 
Tingene, der blive altsaa de forskjelligste Ting vmsentbg identi- 
ske; Egteskabet bliver her ikke ysesentlig forskjelligt fra Menne- 
skets fern Fingre; thi begge Dele ere - med Fradrag af hvad 
der tilherer det Sandselige og Forgjeengelige - kun Aabenbarel- 
ser af et Tal, af en Forbindelse mellem det Lige og det Ulige, 
blot et forskjelligt sandseligt Udtryk af den samme Idee - thi 
Tallet staaer her i Ideens Sted. Og naar vi skjelne mellem vm- 
sentlige og uvaesentlige Bestemmelser, og klage over at en Gjen- 
stands Plads i Systemet hist er bestemt efter en eller anden til- 
