229 
som Roth vil, gjorde Ti til et helligt Tal fordi Universets Sphae- 
rer ere saamange. 
Vi troe saaledes, at saavel historiske som philosophiske Grunde 
fuldkommen beskytte den Opfatning, der saetter Pythagoreismens 
veesentlige Betydning deri, at den for forste Gang har udhaevet 
Tallet eller overhoved det Mathematiske som en af Tilvserelsens 
Grundbestemmelser. Herved var virkelig et Princip naaet, der 
ikke deler de materielle Gjenstandes Foranderlighed og Forgjsen- 
gelighed, Tanken om et i sig selv grundet formelt System, som 
Tilvaerelsen er underkastet — et forste Grundlag til Ideen. At 
dette Princip paa den anden Side ikke paa meget naer naaer Ideen, 
at det i Forhold til denne endnu er af en overfladisk Natur, er 
allerede indrommet. Men det er kun begrundet i Ideens hele hi¬ 
storiske Udviklingslov, at den i Begyndelsen aabenbarer sig i abs- 
tracte, nadaequate Skikkelser, at eensidige Bestemmelser, som 
siden rise sig af uDderordnet Betydning, forst optraede som re- 
praesenterende det Absolute selv. 
Bager, skjffnkede til Selskabet i Aaret 1860. 
Fra Vetensk. Akad. i Stockholm: Forh. for 1859. Fregatten 
Eugenies Resa, Annelider. 
Reservelaege Dahl, Undersogelser af Sindssygdomme i Norge. 
Hansteen, om den magnetiske Inclinations og Intensitets Foran- 
andringer i Kjobenhavn. 
Forchhammer, om Sovandets Bestanddele og deres Fordeling i 
Havet. 
Oversigt af det Kongl. Danske Videnskabsselskabs Forh. f. 1859. 
Lausitzisches Magazin, 37te B., 2det Hefte. 
Nova Acta soc. Upsal. 3 Ser. Vol. 1. 
Report of Smithsonian Institution for 1858. 
