5 
maatte opskrives, angiver dem Grunden hertd, og formaner 
dem til ved hver N 0 d og Anfegtelse at recitere Symbolet hos 
sig selv. 
n. Vi have i Skriftet ikke nogen Tale, som den, der har 
holdt den, selv senere har optegnet, hvad der f. Ex. er Tilfgeldet 
med Augustins tre Sermones in traditione Symboli, Aug. 0pp. T. 
V. Serm. 212—214 cd. Benedd., men vi have i det en af en 
Tilhorer efterskrevenTale. Dette*fremgaaer medSikkerhed 
af en dobbelt Omstsendighed. 1. Der tales i Skriftet undertiden 
om den Talende, om hvad han gjorde. Paa det Sted, 
hvor Taleren gjentager Symbolet, heder det: Ergo dicamus Sym^ 
holurn. Et cum dixisset^ hinc cornplevity og Begyndelsen af 
Hoveddelen lyder : Ergo sancti Apostoli conrenientes fecerunt Sym^ 
holum. Signate vos! Quo facto et die to Symbolo [sanctus Epi- 
scopus ita perrexit]: In hoc symbolo dwinitas trinitatis cetemce evi- 
dentissime comprehensa est unius operationis ; sml. ogsaa endnu 
Ordene: Ergo que?nadmodum duodecim Apostoli^ et duodecim senten- 
tice. Signate vos! Quo facto [dixit sanctus Episcopus]: Credo tic, 
i Slutningens andet Afsnit. 2. Skriftet bserer heeltigjennem 
en efterskreven mundtlig Tales Pyeg. Der hersker i 
samme en ganske overordentlig Livlighed, og Seetningerne ere 
for det meste meget korte og afbrudte. Som Exempel her- 
paa tjene folgendePassus, der tilhorer Slutningens tredie Afsnit: 
nemo scribat [Symbolum]. Qtia ratione? Sic accepimus, ut 
^on debeat scribi. Sed quid? Teneri. Sed dicis mihi: Quomodo 
potest teneri^ si non scribitur? Magis potest teneri,^ si non scribatur. 
Qwa ratione? Accipite, Overalt i Skriftet har Talen en aphoristisk 
Charakteer, og stundom lider den endog af stilistiske Ufuldkom- 
nienheder og Brost, idet Ssetningerne i samme ere indviklede og 
anakoluthiske, mindre godt ordnede, sammenhsengende og klare, 
som ogsaa af sproglige Incorrectheder og Feil. Som Exempler 
^erpaa tjene felgende Smtninger: ,,SciOj in partibus maxime Orien^ 
quod ea, qua: primo tradita sunt a majoribus nostris, dnm quasi 
ff'oude hceretici, diligentia catholici, dnm ergo illi fraudulenter conan-- 
inreperey addidemint,, quod non opus est; dim isti fraudem pree- 
