6 
canere conlendunt, fines majomm velut pietate quadam et incuria 
mdentur prwtm-gressi^ ,Ergo si medicina non fuerit eo tempore ne- 
cessana, quo erat hcereliconim quorundam gratis wgritudo animortm: 
et St fmt tunc temporis qucerenda, nunc non est“. ^Ex illo remedio 
Anani sibi invenerunt genus calumnice: et quoniam symbolum Ro- 
mancB ecclesicB nos tenemm, ideo tisibilem et passibilem (maa hede 
tnmsibilem et impassibilem) pattern omnipotentem illi eestimarent et 
dteerent (maa vel hede eestimarunt et dixerunt): tides, quia Symbolum 
«c hahent ut mstbilem Filium et passibilem designarent^. Under- 
h<^en st0de ^ endog paa Ord, som ikke danne nogen egentUg 
fuldstendig Smtning, men til hvilke vi, for at faae dem til en 
saadan, maa supplere Noget. Saaledes felger paa det forste af 
Fir ^ ^nforte Steder: Ergo — operationis Ordene Patrem, 
mm et SptrUum sanctum, hoc est tencrabilem Trinitatem, som vi 
maa gjore til en Smtning ved af det Foregaaende at supplere 
dico. Endehg robe ogsaa enkelte Steder, at den, der har 
skrevet Talen, har udeladt Noget, somTaleren havde sagt. Saa- 
ledes fordrer i Ordene: Ergo quemadodum duodecim Apostoli 
etduodectm sententice. Signate tos! Quo facto: ,Credo ~ nirgine^ ■ 
habes tncarnationem ^lU, quemadmodum dixij „sub Pontio Pilato 
passus et sepuUus^, .^bes passionetn et sepulturam, Ecce quai!Z 
^stcB sententtw Ordet istw, at Taleren allerede havde sagt 
er fra Symbolets Begyndelse indtil Begravelsen vare fire 
sert en tet^ Men en saadan Erklmring finde vi nu ikke paa de 
anforte Sted. Det forholder sig altsaa med Explanatio v^efot 
som med Cyrillus af Jerusalems ligeledes i Qvadragesimaltide! 
or Imtiander over Symbolet holdte katechetiske Taler For 
^jellen meUem begge Skrifter er kun den, at de cyrilliske Talei 
eve efterskrevne af flere rimehgviis dertil ansatte Notarer der 
maae have eonforeret sine Afskrifter med hverandre, m;den: 
kun blev efterskreven aldeles privatim af en Tilhorer 
correct oetTt ! ‘k “ 
g feilfrit at bnnge hans Ord paa Papiret, hvorfor bans 
