7 
Efterskrift fik en mere aphoristisk Charakteer og undertideii kom 
til mere at ligne let paa Papiret henkastede Notater. 
III. Den Mand, der bar lioldt den Tale, soin indeholdes 
i Skriftet, er efter dettes Overskrift A mb rosins af Medio¬ 
lanum (374—397). Denne Overskriftens Angivelse modsiges 
ikke alene ikke ved Nogetsombelst i Talen, men stadfmstes og- 
saa ved flere Omstmndigbeder, saa at vi have al Grund til at 
liolde den for rigtig. 1. Taleren tilkjendegiver et Kjendskab til 
den aquilejensiske Kirkes Daabssjmbol, hvis Tilssetning imisibili 
et impassibili ban misbilbger, som rober en Mand, der var noiere 
bekjendt med denne Kirke. Men dette gjaelder nu om Ambrosius. 
Ambrosius bar ikke alene meget vel kunnet vsere noiere bekjendt 
med den aquilejensiske Kirke, da den mediolanensiske Kirkepro- 
vinds var en Naboprovinds til den aquilejensiske, men ban maa 
ogsaa bave vseret det, da ban bar vaeret nservserende paa det 
381 mod de to arianske Biskoper Palladius og Secundianus boldte 
Concilium i Aquileja, bvis fornemste Taler og bvis Sjsel ban var 
(se det aquilejensiske Concils Acter i Ambrosii 0pp. T. V. p. 169 
seqq. ed. Paris, fra 1632 og i Coleti Sacrosancta Concilia T. 11. 
P- 1163 seqq., og sml. Fucbs, Bibbotbek der Kircbenversamm- 
Imigen des viertenund fiinftenJabrbunderts 11. S. 432ft*., Hefele, 
Conciliengescb.il. S. 33 f., og de Rubeis, Monumenta ecclesise 
Aquilejensis p. 79 seqq.). 2. Vi finde i den Deel af Skriftet, 
bvori Taleren ombandler den forste Artikel, den Bemserkning^ at 
Arianerne bavde benyttet Ordene invisibili et impassibili til For- 
svar for sin Hseresi og til Bagvaskelser mod bans egen og mod den 
romerske Kirke, bvis Symbol bals Kirke bekjendte sig til. Og 
overbovedet drage Relationer til Arianismen sig gjennem bele 
Talen, idet Taleren paa mange Steder i samme sigter til og 
(mdirecte) bestrider den. ^ Talen bar nsesten beeltigjennem en 
* En Relation til og en indirect Bestridelse af Arianismen ligger allerede i 
Ordene: „ m hoc symholo divinitas trinitatis (zterna: evidentissime com- 
prehensa est unius operationis. Patrem et Filium et Sptritum sanctum^ hoc est 
^enerabilem Trinitatem. Et quod Jides nostra ita sit, ut pari gene re ere- 
damns in Patrem et Filium et Spiritum sanctum. Ubi emm nulla discretio 
