23 
stoliske Symbols Simpelhed henpeger Ambrosius imod den afham 
bekjsempede Skik i Ordene: Sed dicis mihi: y^Fostea emerserunt 
hcereses.^ Quid ergo? vide simplicitatern, vide puritatem . ^ 
Ambrosius var i sin strenge Fastholden ved Symbolets over- 
leverede Ordlyd og i sin alvorlige Misbilligelse af enhver Foran- 
dring af samme samt i de to sidstanforte Grunde for begge Dele 
en Occidentaler og specielt en Romer, en segte Romer. Ja ban 
kan heri gjaelde for os ret som den romerske Aands og Tan- 
kegangs Reprsesentant. Den gamle romerske Kirke udmserkede 
sig nemlig ved et stabilt Vsesen, en strseng Fastholden af detNed- 
arvede, og ved Forkjserlighed for Strenghed og Bimdenhed i For- 
men, for Simpelhed, Korthed og Knaphed i Udtrykket. Og 
disse Egenskaber vare det, som i Forbindelse med den samme 
Kirkes Tro, at Symbolet hidrorte fra Apostlene og af dens Stifter, 
Petrus, var blevet bragt til Rom, og vel ogsaa med den Omstsen- 
dighed, at der aldrig var opstaaet nogen Hseresi indenfor den ro- 
merske Menigheds eget Skjod, forte dertil, at Symbolet i denne 
Menighed beholdt sin oprindelige, simple, korte Form, hvad Am¬ 
brosius (s. ovenfor S. 10) og Rufm bevidne, og en Rsekke Docu- 
menter og Angivelser, hvoraf vi Isere det seldre romerske Symbols 
Skikkelse at kjende, stadfsester.^ En ganske anden, en stik mod- 
sat Characteer havde den grsesk-orientalske Kirke. Denne ud- 
maerkede sig ved Bevsegelighed, ved Frihed i Formen og ved 
prentes Hukommelsen og bestandig bevares i samme og erindres. Men dette 
krsevede igjen den sterste Korthed 
Ogsaa den OmstsBndighed, at A. urgerer Symbolets Korthed er fremkaldt af 
bans Modbydelighed for Tilscetninger til det. 
^ Sml. angaaende flere Punkter i det her Premsatte felgende Sted af Rufins Ex‘ 
positio in Symholum Apostolorum: — in diversis ecclesiis aliqua in his (det apo- 
stoliske Symbols) verbis inveniuntur adjecta. In ecclesia tamen urbis JRamce hoc 
^on deprehenditur Jactum] quod ego propterea esse arbitror, quod neque hcerests 
Vila iUic sumsit exordium^ et mos ibi servatur antiquus^ eos, qui gratiam baptismi 
suscepturi sunt^ publice^ id est populo jidelium audienti^ symbolum reddere, et utique 
<^jectionem unius saltern sermonis eorum^ qui proecesserunt in fide, non admittit au~ 
ditus. In ceteris autem locis, quantum intelligi datur, propter nonnullos h(xreticos 
oddita gucedam videntur, per qua novella doctrina sensus crederetur excludi. 
