hune, qui ex virgine natus est, nobiscum esse Deum, Ord, som ogsaa 
i Udtrykket ligne meget Ordene: Ergo in hac una ecclesia crede 
te commimionem eonseculurum esse sanctorum, og sml. fremdeles og¬ 
saa Ordene: Utrumque ergo credendus est Ckristus: Bern et homo. 
Vi tage saaledes vist ikke Feil, naar vi holde for, at vi hos Ni¬ 
cetas mode sanctorum commimionem endnu kun paa Veien tU at 
blive et Led af Symbolet. Virkelig optagen i samme finde vi 
denne Bestanddeel af vort nuvmrende romersk-occidentalske Daabs- 
symbol forst omtrent 50-100 Aar efter den romatianske Biskops 
Tid 1 fire falskeligen Augustin tUlagte og efter al Sandsjnlighed 
den galliske Kirke tilhorende Sermones de Symbolo, som staae i 
Aug. Opp T.V Append, p. 394-99 som Sermo 240-43 de Symbolo, 
og 1 to hgeledes den galliske nomilim de Symbolo, 
som vx Me i Max. Bibl. Patrr. Lugd. T. VI p. 628- 32, hvor de 
tiUmgges en galhsk Biskop Eusebius. Endnu omkring Midten af det 
femte Aarhundrede ma,nglede deni det ravennatiske og det tnrin- 
ske og endnu x Slutningen af dette Aarhundrede i det romerske 
nferskk f f'T sjette idet carthagi- 
det snantr henimod Slutningen af det ottende i 
roxnaZsk forojuliensiske. Stedet i den 
Gan., foreko ^y»^boli, hvori hine Ord for forste 
72 s en Z’d" og Vigtighed,fordidet 
bolet. -Hvad den Mening angaaer, som Ordene: Ergo - sane- 
J- g cum sanetts. Lxgesaa er det klart, at sancti ere alle de 
fmrdio-e fremdelp, «ii ^ forbigangne Tid tilhorende Ret- 
alle Hellio-e i Himmpl ogsaa Englene eller absolut 
e. J c ir - :tT “r - 
E-ghed vdde opnaae S.„,„nd <le Hellige, eller „m 
