50 
som endnu af Benedictinerne er bleven tiUagt denne Kirkefader, 
men ikke kan tilh 0 re ham, da det Symbol, som i den udlsegges, 
er et fra detide sikkert fra Augustin hidrorende Smnones 212-14 
udlagte meget forskjelligt; fremdeles tre sermones de Sijmholo, som 
ere blevne forbundne med den Augustin tUskreme, men sand- 
synhgviis af ham ikke forfattede Sermo de Symbolo ad Catechume- 
nos til eet Skrift: De symbolo libri quatuor som dets liber secun- 
dus, terlius et quartus (Aug. 0pp. T. VI p. 556 seqq.), og som 
man l^eledes har tillagt ham, men som upaatvivlelig ikke ere af 
hans Haand, da det Symbol, som udlsegges i dem, ligeledes er 
et ganske andet end det i 212-14 udlagte, da Arianeme, 
med hvi^e den katholske Kirke forst efter Augustins Dod red 
den vandahske Erobring af Afrika kom i haarde Conflicter, irri- 
gen bekjmmpesidem, og da de, som Benedictinerne udtrykkesig 
Mudquaquam Augustinum nobis repreesentant, sed oratovem genere 
<bcendyruddtone et ingenio multo inferiorem‘‘; endelig den ligeledes 
ugustin tillagte, men af de samme Grande ham ikke tilherende 
con ra ndcBos, Paganos et Arianos Sermo de Symbolo (Aug. 0pp. 
T. Vm Appendix p. 11 seqq.). 
af F? * OrerskriftenanforteVerk 
Fulgentms afRuspe endnu en syrende, hidtil aldeles orerseet. 
Symbol, der allerede paa 
Sri, r r: ^ ^ ^^ka i den anL 
bLt • R ^ Aarhundrede,» og at det dengang bier 
FodebSdTr Bispesmde, eller ogsaa i Telepte, hans 
F 0 deby, der ligeledes rar Smde for en Biskop ^ 
SkolTafB" 1 “«dhrem 
koppenafRuspeharde hart en Disputation, harde udbredt 
' rr/lTJ anfaite5e™«>».. 
^ Pulgentins’s Verk, kunTrirtteirr 
