62 
ogsaa han ved sV^pKiffTat, d-spnawovTsc og mener, at de f0re samme 
som de, der med gledende Sind hsenge ved Gud, tande Kjaerlig- 
heden, rense fra Synd og tilintetgjore alt Morke. Med Pseudo- 
Dionysius’s Englelsere stemmer Gregor den Stores i Moral. 1. 
2 vsesentlig overeens, kun at Serapherne, der hos ham betragte 
Guds bomtas, og i hvilke Gud amat ut charitas, udgjore den fer- 
ste, heieste Engleclasse. Disse tvende Auctoriteter fulgte hele 
Middelalderen og folger endnu den Dag idag den romerske 
Kirke. Saavel den heUige Bernhard, som Thomas Aquinas 
og de 0 vrige Scholastikere betragte Serapherne som den forste, 
heieste af de m Engleclasser, som de antage, og ansee dem for 
Kjserlighedens Engle, medens de betegne Cheruberne, i som 
de lade folge strax efter dem i Rmkken, som Erkjendelsens 
Engle. Den samnie Anskuelse Andes ogsaa i Dantes Convito 
og Divma comedia. Efter ham ere Engle af aJle ni Engleclasser 
faldne, og er Lticifer en falden Seraph. 
Luther (til Gen. 3, 24) og bans Efterfolgere (Chemnitz, 
Loci theol. P. I p. 133 Witeb. 1623, Joh. Gerhard, Loci theol. 
• p. 24 seq. ed. Cotta o. A.) kaste vistnok den pseudo- 
dionysisk- og gregoriansk-middelalderlige Englelmre som nugwog 
^neptice over Bord; men man vedbliver dog indtil Slutningen af 
det fornge Aarhundrede ogsaa i de protestantiske Kredse ganske 
mm eig at aflede d-'d-vo af ;]-i^ comburere og at give det 
Betydnmgen Ildengle. Kun er man uenig om, paa hvilken 
Ildens Egenskaber der skal taenkes ved Navnet, hvilken af dem 
man s a ansee som tertium comparationis. Nogle taenke paa Ildens 
an s og erhghed (MUnster o. A.), Andre paa dens Hede 
og opvarmende Kraft, hvorfor de mene, at Serapherne have 
hed eir T Kjmrlighed og optmnde Kjmrlig- 
Ordef H Dd (Euth., Brentius, som gjengiver 
Ordet ved Brenner, Luc. Os.), atter Andre paa dens rensende 
' TLlTr;"" “ fi-O- ho. Chrysostomu. 
ae incomprehensibUi Dei natura n. 6 . rt V d 
her, og svarci- ITc-r>v,%, ^ ^ Xspou^lp.; sporger Chrys. 
CheruLe Hos Gregor den Store betragte 
Cheruberne Guds uentos, og Gud erkjender (uosCO i dem ut oer.ta.. 
