118 
lei. Den anden Eiendommelighed forklarede man som Virknin- 
gen af en perspectivisk Convergents af parallele Straaler, hvis 
Reining — som Nordlyskronens Sted viste — altid var den samme 
som Magnetkraftens Reining. 
Denne Nordlyseis magneiiske Natur fremiraadte endnu be- 
siemiere red den af Hjorter og Celsius gjorte Opdagelse, at 
en frii svingende Magneinaal under siaerke Nordlys forraader 
siore Forandringer i Jordmagneiismens Reining (og - som nyere 
lagiiagelser have godigjori - tiUige i dens Styrke). At saadanne 
magnehske Periurbaiioner sirsekke sig langi ud over de Egne, 
hvori ei dermed sammenhmngende Nordlys riser sig, ai dei ali- 
saa er dei hele jordmagneiiske System, som perturberes red Nord- 
lyset, hrilket som bekjendt er et fuldkommen sikkert Resultat 
af talrigeObserrationer fra de sidste Decennier, forhoier endmere 
Betydningen af Nordlyset som et Moment i Jordens magneiiske 
PhaBnomener. 
2 . Men med alt dette er Nordlyset ligesom Jordmagnetismen 
saavelsom de periodiske Forandringer i disse Saersyn endnu 
u orklaret. Der synes saaledes ikke at vaere nogen Grund, hror- 
tor man af Undersogelserne over Nordlyset skulde udelukke no- 
gen enkelt Retning, da Bidrag til Problemets Loaning ligesaarel 
oname fra en Kant som fra en anden, uagtet der unaegtelig 
gives enkeltePunkter, hrorfra man forTiden kan raere berettiget 
nnsriis at rente Phaenomenet belyst. Denne Bemaerkning 
er fremkaldt red risse Udtalelser af Arago, der _ om jeg ikke 
eier nderAnklang hos mange nulerende Physikere, og som 
jeg nder det nodrendigt i detFolgende at imodegaa, baadefordi 
fntri- indrommes — ere uberettigede, og 
tordi de hgefrem gaa ud paa at frakjende Undersogelser som de, 
AfhandUng, al reel Betydning. 
hrer Tn tf vaere en orerflodig Bemaerkning at en- 
af Viefeh^H^ Hensyn til Nordlysets Udstraekning er 
d I be‘-ffende dets Hoide over Jor- 
pZeTZT r udenfor Atmos- 
P «ren, omHmden altid og oreralt er den samme, omdenrexler 
