119 
med Nordlysets Styrke — eller med Aarstiden, om den er for- 
skjellig under forskjellig magnetisk Bredde o. s. v., just inaatte 
hare til de Hovedsp 0 rgsmaal, som idetmindste til en vis Grad 
maa vsere bragte paa det Rene, inden man kan vente en fuld- 
stsendig Opklarelse af Phsenomenet. 
lalmindelighed bar man som bekjendt fundet meget store 
Haider, fra et Par til mere end hundrede, oftest over 20 geogr. 
Mile. Saadanne Resultater bar man alene kunnet erbolde, naar 
en Nordlysbue er bleven iagttaget fra forskjelbge Steder belst 
under samme magnetiske Meridian. Disse parallaktiske Maalin- 
ger ere — ofte vistnok med Rette — blevne betragtede med Mis- 
tro af nogle Pbysikere, der synes mere tilboielige til at give 
Nordlyset en ringe Hoide, idet de beraabe sig paa Kjendsgjeminger, 
som skulde vise, at Nordlyset stundom kan vsere lavere end Skyerne. 
Men uagtet jeg ingenlunde tor bensegte Mubgbeden heraf, kanjeg 
dog med Bestemtbed paastaa, og alle erfarnelagttagereafNordlys 
ville veere enige deri, at saadanne Tilfselde maa vsere meget sjeldne. 
Efter 16 Aars Erfaring, bvorunder jeg ogsaa bar vaeret meget 
opmserksom paa dette Pankt, bar jeg kun en eneste Gang (den 
22de Oct. 1849) „troet^ at see en smal dunkel Skystribe bgesom 
at overskjaeres af en Nordlysstraale, men under Omstsendigheder, 
som gjore det Hgesaa sandsynligt, at det bar vseret et blot og 
bart Spil af Skydannelsen. Hvad paa den anden Side de pa- 
rallaktiske Maalinger angaar, saa kan det ikke vaekke Forun- 
dring, at man af dem bar fundet saa boist forskjellige Resultater; 
Phaenomenets store Foranderligbed, isaer naar Nordlyset er straa- 
lende, manglende Samtidigbed i de corresponderende lagttagelser, 
Uvisbed om, bvorvidt begge lagttagere have maalt samme Bue, 
naar flere saadanne ere synbge, og endnu flere ligesaa vaesentbge 
Momenter (saasom et lost Skjon af Buens Hoide istedetfor en 
ordentbg Maaling, bvorved det ikke sjelden baender, at en uovet 
lagttager begaar en FeU af 10 Grader og derover), afgiver for- 
detmeste en tilfredsstillende Forklaring af disse Uregelmaessig- 
heder. 
3. Aragos Indvending er imidlertid af en ganske anden 
