124 
at underkaete en enkelt Del af Phsenomenet en Maaling eUer en 
omhyggelig Orientering red Hjselp af Stjerner, kanman naturligvis 
ikke have Opmeerksomheden henvendt paa, hvad der imidlertid 
foregaaer paa en anden Kant af Himmelen, ligesom og den Tid 
gaaer tabt, som man bruger til at nedskrive en og anden Notils 
eller conferere med et Stjernekort. Meget i Beskrivelsen afhEen- 
ger desuden af den mere eller mindre indskraenkede Synskreds, 
af den individuelle Opfatningsevne og Hukommelsens storre eller 
mindre Sikkerhed. Hvorledes skulde man altsaa kunne rente, 
at to lagttagere af samme Nordlys, selv om de befandt sig paa 
samme Piet (dog uden nogensomhelst Communication) skulde 
give saadanne Beskiivelser, at man deri Punkt for Punkt kunde 
gjenfinde de samme Phaenomener hos Begge? Maa detikke sna- 
rere ansees for et heldigt Traef, naar de Begge i samme Minut 
har angivet f. E. Udstrmkningen og Beliggenheden af en Bue 
paa en saadan Maade, at der ingen Tvivl kan vaere om dens 
Identrtet, eller kan denne i mindste Maade blive tvivlsom der- 
ed, at den Ene anforer, at ban omtrent samtidig har sect paa 
en eller anden Kant et Uvligt Straalespil, som den Anden ikke 
omtalei eller endog udtrykkebg erklaerer ikke at have sect? Just 
danne ere de Mangier paa Overensstemmelse, som Arago 
ve flere Leiligheder fremhaever som betaenkelige, men som jeg 
bevist Om, at Enhver der sammenholder vedkommende 
esknvelser med uhildet Kritik, vil finde ganske uskyldige. Ef- 
se Bemaerkninger anseer jeg det for ganske overflodigt at 
m gaa 1 nogen Discussion af de Exempler, Arago har udpeget, 
og vender mig nu til min egentlige Gjenstand. 
Bestemmelse af Nordlysets Hoide ved Maalinger af 
een lagttager. 
HI XT som simplest og sikkrest f0rer 
un skab om en Nordlysbues Hoide over Jordens Overflade, 
befirdrs'°“ deri, at to lagttagere, der 
ig 1 samme magnetiske Meridian, maale den apparente 
I 
