132 
Maade if 0 lge Sagens Natur ikke kan bestemmes med samme Sik- 
kerhed som en nordlig Bue, idet Observationsfeilene faa en meget 
storre Indflydelse. Er Buens sydlige Zenitdistants f. E. lig 
90^—N, saa bliver H 0 iden aldeles ubestemt, da 0iet i det Tilfselde 
ligger i selve Buens Plan; dette sees ogsaa afLign. 12, naar man 
der seetter z = N — 90^. 
I en Afhandling af Prof. Hans teen „Oin den magnetiske 
Inclinations Forandringer i den nordlige tempererede Zone^ i Dansk 
Vid. Selsk. Skrifter 1855 bar Forf. givet et Kart over Misvisnin- 
gen for Tidsrummet 1810—30. I Gauss und Weber: Atlas 
des Erdmagnetismus Andes ligeledes et Kart over Misvisnin- 
gen Taf. XIII og XIV gjseldende omtrent for samme Epoche 
(1830j. Efter disse Kilder bar jeg combineret Misvisningen i Cbri- 
stiania med Misvisningen paa folgende Punkter og — ved at beregne 
for bvert Par Convergentspunktet af de magnetiske Meridianer — 
fundet nedenstaaende Vaerdier forN (Convergentspiinktets Afstand 
fra Cbristiania). 
Christiania .... 
Et Punkt 9^ fra Chr. 
- - llVa - - 
* - 8V3 - - 
- - 13V3 - - 
- 13,9 - - 
Af A og B finder jeg N 
- A og C 
B' og C 
A og D 
A og E 
i 49® 0 stl. Azimut (fraNord) 
- 33 0 stl. - .... 
- 82,2 vestl. - . . . . 
- 32,3 0 stl. - . . . . 
- 77,5 vestl. ..... 
64® 52^ 
61 6 
62 59 
63 22 
68 7 
59 30 
A 
B 
B' 
C 
P 
E. 
N = 6310,5 
N = 63 48,5. 
Man vil ved at sammenbolde disse Resultater see, at Con¬ 
vergentspunktet eller Centrum for Nordlysbuens osculerende Cir- 
kel er fjernere fra Christiania for et ostligtStrog end for etvest- 
og at Afstanden tillige voxer lidt med den magnetiske Bredde, 
hvilket ogsaa stemmer overens med Formen af de magnetiske 
Paralleler i dette Strog (sml. Gauss u. Webers Atlas Taf. !)• 
