136 
saa findes den til z altsaa ogsaa til og z" h 0 rende geocentr. 
Zenitdistants Z ved Lign. sin (z—Z) -= sin z cos Z^. Og de til 0vre 
og nedre Grsendse horende Vserdier af Z^ erholdes af Lign. 
cos Z® = ^ og cos Z^ = 
sin z ° 
regnes efter Lign. 11. 
sin (z''— Z ) 
sin z'' 
, hvoraf H igjen be- 
15. Paa Grund af Nordlysets store Hoide bar Lysets Bryd- 
ning i Atmosphaeren en Virkning, der ialmindelighed kun er li- 
det mindre end den astronomiske Refraction. Under den Forud- 
saetning, at den brydende Kraft selv ved den laveste Graendse 
for Nordlyset kan uden maerkelig Feil saettes lig Nul, bar jeg 
beregnet Refractionen i bele og tiendedels Minutter med forskjel- 
bge antagne Vaerdier af Z^ (see § 9). Regningen er grundet 
paa den af Bessel i Astr. Untersucb. Bd. 11 p. 240 givne Tabel 
over log (1 + hO, bvor b' betegner den i Dele af Jordradien ud- 
trykteHoide over lagttagerens 0ie, bvor den fra en Stjerne kom- 
mende Lysstraaie, som naar 0iet, vilde skjaere bans Verticallinie, 
naar den ingen Refraction led. Kaldes den apparente Zenitdi¬ 
stants af en Nordlyspartikel og en Stjerne, der sees i samme 
Retning, den sande Zenitdistants af Stjemen z, af Nordlyspar- 
tikelen z, den astronomiske Refraction p, Nordlyspartikelens Re¬ 
fraction p'-=p—£, dens Afstand fra 0iet = 6, saa er i Dele af 
lagttagerens geocentriske Distants 
«._ sin Z 
^ ^ bestemmes af Ligningen sin (z' — Z) 
sin z' cos Z®. Fremdeles er z = ^ 4- p z' = r 4- p — c og 
b' sin z . . I S' - & 
£ A* ^ Minutter. 
0 sinl 
Den naevnte Tabel bos Bessel tilstseder vel ingen noiagtig 
Beregning af Starrelsen h' og saaledes heller ikke af s; imidler- 
tid er Noiagtigheden fuldkommen tilstrakkelig for nffirvsereiide 
0ieined, hvor der neppe engang bliver Sporgsmaal om det en- 
kelte Minut. 
Folgende Tabel giver saaledes den midlere Refraction for en 
Nordlyspartikel, bvis apparente Zenitdistants er z, og bvis ge¬ 
ocentriske Distants i Dele af Jordradien er sec Z®. I den sid- 
