138 
16. Jeg har hidtil paa faa Undtagelser user indskraenket Be- 
regningen til lagttagelser fra indevajrende Aar (1859). Det er nemlig 
kun sjelden, at der iblandt de aeldre Optegnelser Andes saa skarp 
Angivelse af Nordlysbuens Heide og Udstraekning i Azimut, at 
deraf noget paalideligt Resultat kan rentes. Paa den anden Side 
har jeg derimod ogsaa medtaget mangen Bue, som jeg under 
Observationen selv folte burde udelukkes enten paa Grand af 
Uregelmffissigheden i Formen, hvilket issr indtrsder, naar Buen 
begynder at skyde Straaler, eller fordi dens ene Ende var usyn- 
Ug, medens Midtpunktet kjendelig afreg fra den magnetiske Me¬ 
ridian, eller endelig fordi den var for utydelig eller stod alt for 
lavt. Naar i saadanne Tilfaelde, som siden udtrykkelig skulle an- 
maerkes, Resultatet er staerkt afstikkende, saa kan man naturlig- 
vis ingensomhelst Vsegt Isegge derpaa. 
For Kortheds Skyld betegnes i det F0lgende det fra Nord 
regnede Azimut i den vestlige Horizont med W, i den ostlige 
med0, den halve Amplitude = ‘AlW-f 0) med a®, det vestlige 
Azimut af Buens Top = Vz(W_0) med A, hvilken sidste Stor- 
relse bor paa det naermeste vaere lig Misvisningen i Christiania, 
hvis midlere Sterrelse ved Midten af 1856 var 16« 55'33" med 
en aarlig Aftagelse af 7' 16",25, saaat man kan saette 
A = 17«,71 - 00,1212 (T —1850), 
naar T betegner Aarstallet. Zenitdistantsen af Buens Top har 
jeg betegnet med z; og naar istedetfor denne et andet naerlig- 
gende Punkt i Buen er iagttaget, er z dets Zenitdistants og a 
dets magnetiske Azimut. Z® har samme Betydning som ovenfor, 
nemlig den geocentriske Zenitdistants af de Punkter, der vise 
sig 1 Honzonten. Klokkeslettene ere angivne i Christiania Middeltid. 
1.1840 Marts 29, Kl. 9. Nordlysbue fra NO til W igjennem.a 
(Hansteen.) 
Heraf f0lger = 67o 30' z ^ 74^ 47' a =. 28o 56'. 
Observationen giver A ^ 22^,5, som er 31/2 Grad storre end 
svisningen; men man laegge Maerke til, at Orienteringen kun 
er udfort i hele Compasstreger. 
