139 
Resultat: = 13® 43' H = 25,23 geogr. Mile. (Formodentlig 
Midtlinien.) 
2.1840 April 18, Kl. 10—I 2 V 4 . Nordlysbue af 5*^ Heide. Mag- 
netisk Azimut af begge Ender 46^ og 311® eller 304®. Senere 
oplestes Buen under Straaleskydning. (Hansteen.) 
Af de to sidste Tal turde det forste vaere rigtigst, da det giver 
A blot IV 2 Grad storre, det sidste derimod 5® storre end Mis- 
visningen. Forovrigt bliver z ^ 85® a® = 47®,5 eller a® = 51®0. 
Resultat: Z®=«11®6' H=-16,38g.M. 
eller: Z® = 9®28' H=12,28 - - (FormodentligMidtlinien.) 
3.1842 April 12. ^Mserkelig var en smal Bue (omtr. 2®), der viste 
sig imellem OVa** og 10** og gik igjennem ^ Canis minoris, Prse- 
sepe og 12 Canum venaticorum. Den flammede ikke, havde 
sit storste Lys i Zenit og udkilede sig mod Horizonten. Him- 
melhvselvingen var forovrigt uden Nordlys undtagen i Nord.^^ 
(Munster.) 
Denne Bue gik sydlig forbi Zenit og maa nsesten have dannet 
en Storcirkel. Jeg finder nemlig, naar Klokkeslettet ssettes lig 
9*» 45®, de tre Punkters Zenitdistants og Azimut (regnet fra S yd): 
z = 66® 7' Az. -= 64® 1' Vest 
48 4 51 2 - 
26 28 50 13 0st. 
Alle disse slutte sig paa mindre end 1 Grad nser til en Stor¬ 
cirkel, hvis overste Punkt ligger sydlig for Zenit i Afstanden 
22® 27' og i et ostligt Azimut = 16® 16'. Det sidste stemmer 
ret vel med Misvisningen, som var 18® 38', eg tyder paa, at 
Buen har havt en normal Stilling. Og da N ved denne Tid 
efter Formelen i § 12 var 63® 46', saa har lagttageren kun be- 
fundet sig ubetydeligt under BuensPlan, der vildehaveskaaret 
den magnetiske Meridian i en sydlig Zenitdistants == 26® 14 alt- 
saa kun 3® 47' lavere end Buens apparente Top, ifald lagttageren 
havde vaeret lige i Buens Plan. Det er derfor i Orden, at Buen saa 
lidet afveg fra en Storcirkel. Heraf folger rigtignok, at det aldeles 
ikke kan nytte at anvende vor Beregningsmethode paa denne Bue. 
Men Buens Forhold i det Hele og selv den Maade, hvorpaa den 
