158 
og paa den anden Side, atKesita ei forekommer som Benavnelse 
paa Faar i egentlig Forstand. 
Den 3die Juni. Made i den nialiieniarisk-nafurvidenskabelige Classe. 
Hr. Cand.min. H. Mohn forelwste en Afhandling om en Virkning 
af Randstraalmie i 0iet, 
Naar man betragter et Lyspunkt, der bar en tilstrEekkelig 
Afstand og tilstrakkelig Intensitet, f. Ex. er klar Sfjerne, med 
det blotte 0je, da vil man ialmindelighed ikke se det som et 
Punkt, men som en liden Skive, der tU alle Kanter er omgivet 
med divergerende Straaler. Storrelsen eller Lmngden af disse 
Strader er for et og samme 0je forskjellig efter Lyspunktets In- 
tensitet; er denne meget stor, ere Straalerne meget iange, er 
den range, ser man neppe Spor til dem. Deres Storrelse er ogsaa 
forskjellig for forskjellige 0jne; for meget skarpsynte 0jne ere 
S raa erne mindre end for mindre skarpsynte. Endelig er ogsaa 
S raalerries Storo-else afhmngig af det lysende Punkts Afstand 
e er a den Retning, hvori Lysstraaleme falde paa 0jet; de ere 
mindre, jo mere divergerende Straalerne falde paa 0iet; de ere 
storst, naar disse falde parallele ind 
dette Fsenomen ligger i den forskjellige Brydniag, 
m an straalerne og Centralstraalerne lide i 0jet. Medens de 
gaa gjennem 0jet nser ved dettes Axe, frembringe 
R J •' j Lysstraaler der passere naermere 0jets 
til rlpf r*" K ^ ^^g®lm®ssige Brydninger og give derved Anledning 
til det her betragtede Fmnomen. 
divergerende Straalers Star- 
Lvsn/br-.aT^*^ af Randstraaleme i 0 jet, kan man betragte et 
Aahn ° r* anbringer foran 0 jet Blendere af forskjellig 
lerr.p*°^T a udestffinge fserre eller flere af Randstraa- 
pelvs f 
fint med betydelig Intensitet gaa gjennem et meget 
fine m d e, 
Punkt divergerende Lyskegle havde tiltrmkkelig Aabning tU at 
