lei 
Ved den Kikkert, jeg anvendte, var a == 1" og F 11 
Pupillens Aabning var under Forsegerne 4 Linier. 
Den f0lgende Tabel indeholder Maalingerne af Storrelsen a 
for 4 forskjellige Okularer baade med og uden Benyttelse af 
Briller samt de deraf beregnede Vaerdier af x og g. 
Med Briller. Med blotte 0je. 
No. 
Okular 
a 
X 
g 
No. 
Okular 
a 
X 
g 
1 
No. 1 
6 “ 
6 '",39 
1,9 
5 
No. 1 
4- 
4'",27 
2,8 
2 
2 
3,06 
3,9 
6 
2 
2,53 
4,8 
3 
3 
n 
1,47 
7,7 
7 
2 
1,58 
7,5 
4 
4 
n 
1,20 
9,2 
8 
3 
1,27 
9,5 
i 
9 
4 
1 -, 
1,07 
11,3 
Det Lyspunkt, jeg benjttede, var Jupiter. Det viste sig, at 
naar jeg anvendte de mindre stserke Okularer No. 1 og No. 2, 
saaes Billedet omgivet af divergerende Straaler, men jo staerkere 
Okular jeg anvendte, desto mindre bleve disse Straaler. Ved 
Observationen No. 7 fik jeg Straaleme saagodtsom aldeles til at 
forsvinde. Det var kun ved en anstraengende Akkomodation af 
0jet, at jeg kimde bringe dette Okular No. 2 saa naer Braend- 
punktet. Observationerne No. 3, 4, 8, 9 gave ingen Straaler; 
den til disse svarende Diameter af det paa 0jet faldende Straale- 
bundt er ogsaa mindre end 1,68 Linie, som Obseration No. 7 gav. 
Naar man undtager Observationerne No. 1 og 5, hvor x var 
starre end Pupillens Aabning, saa er i alle Observationer den 
sainme Lysmaengde traadt ind i 0jet, Intensiteten altsaa uforan- 
dret (de anvendte Forstorringer vare samtlige saa svage, at Jupi¬ 
ter viste sig som et Punkt og ikke som nogen merkelig Skive). 
Naar ikke destomindre de omkring Billedet divergerende Straaler 
formindskedes og tilsidst ganske forsvandt, saa maa dette have 
®in Grund deri, at Lysstraalerne, der trseffer 0jet, mere og mere 
^tive Centralstraaler og tilsidst alle virke som saadanne. 
Man kan med samme Kikkert vise, at StraaJeme^om etLys- 
