207 
at knytte Overtagelsen af Regentskabet til Grundlseggelsen af en 
ny Folkefrihed. I Modsigelse med denneMening, staar denlige- 
saa sikre Omstsendighed, at fra denne Stand af virkede ingen 
ivrigere end Kristian Fredrik til at Norges Grundlov blev saa 
maerkeligen liberal og demokratisk, at den i en Meimeskealder 
siden gjaldt for< den ferste i Europa i disse Henseender. 
De samme historiske Vidner ere enige i at Tanken oin 
Grundloven, saaledes sora den blev, ferst opstod hos K. Magnus 
Falsen, og at den af ham ivaerksattes med den hojeste og ham 
ejendommelige Kraft og Hurtighed. Netop faa Dage for hint 
Notabel-Mode paa Ejdsvold, havde K. Magnus Falsen indbudt til 
Vollebsek here af sine ligesindede Venner. Under et to Dages 
Uphold paa hans Gaard, foredrog han for dem sit Udkast til en 
Konstitution for Norge. Det var allerede saa udai*bejdet, eller 
fuldendtes siden med saadan Raskhed, at der den 25de Februar 
udstedtes Plan til Subskription paa den (af Wulfsberg udgivne) 
Samling af Grundlove, hvori Falsens Udkast forst udkom, ihvor- 
vd det ikke averteredes fserdigt fra Trykken forend den 22de April. 
Blandt dem, som vare tilstede ved K. Magnus Falsens Fore¬ 
drag af dette Udkast var Professor Sverdrup, som i J. Aalls Er- 
indringer har givet en Beretning derom. Han blev af Prinsen 
indbuden til Ejdsvold, men derimod ikke K. Magnus Falsen. 
Bet var da at Sverdi-up med mest Bestemthed frai-nadede den 
'iiniddelbare Udraabelse til Konge ifolge Arveret. Om der end 
ikke tor vaere Grand til de Tvivl, som Enkelte have ytret, om 
Betydningsfuldheden af den Optr^eden, Sverdrup her har tillagt 
sig, maa det dog blive sandsynligt, naar man afvejer de vedkom- 
^6nde Personligheders videnskabelige Retning og Karakters Ener- 
at hin Sverdrups statsretlige Indsigt og politiske Fasthed, som 
^ Brindsens Raadkammer viste sig saa skjaebnesvanger, for en 
vffisentlig Del er bleven styrket om ikke vunden under Diskus- 
sionerne over K. Magnus Falsens Grundlovs-Udkast. 
Bet var selvfolgeligt at Prinsen enten dennegang eller snart 
^fter maatte, paa en eller anden Vej, erholde Kunskab om de 
store Ideer, som K. Magnus Falsen rugede over. Vist er det at 
