7 
flexibelt Pronomen (udentvivl opr. Accus. af Demost. sdh Medens 
i de romaniske Sprog de personlige og demonstrative Pronominer 
have beholdt sserskilte Former for Genera og Numeri, har Rela- 
tivet blot beholdt en fseileds Nominat. og Accus. Form for begge 
Genera og Numeri i Fransk (qui og que ligesom er og en i Oldn.); 
ja i Spansk blot een eneste Form, que for begge Numeri og Genera. 
Jeg skal nu gaa over til at belyse Sagen fra en anden Side, 
ved at paavise det Forhold, hvori Sammenligningspartikelen i 
mange Sprog, og det specielt indoeuropseiske, staaer til Relativet. 
I samtlige romaniske Sprog har denne Partikel samme Form 
som Accusativet af Pron. rel.: i Latin quam , i Fransk que, i Ital. 
che , i Spansk og Portug. que . 
De tydske herhen horende Partikler ere: als , forkortet a t' also, 
hvis sidste Deel, so, vel er et oprindeligt Demonstrativ, men som 
dog ikke sjelden bruges som Relativ 1 ; icie, hvis relat. Oprindelse 
ei lader sig bestride; 2 denn , formet som Accus. af der , som fra 
forst af vel er et Demonstr. men, i Aarhundreder brugt som Relat., 
tor have meddeelt denn sin relat. Betydning 3 . Det samme er 
Tilfaeldet med det eng. than i Forhold til det som Relativ brugte 
that. I Middelnedertydsk forekommer det med Relat. beslsegtede 
wan i Betydn. end. 4 Den samme Folelse af Relation i Samrnen- 
ligningspartikelen ud taler sig i vore Almuedialecters Brug af det 
so, wodurch zu weilen alle casus des relativs ersetzt werden. Grimm, dent. 
Gramm. III. S. 22. 
Grimm D. Grund. III. S. 283 erklaerer Brugen af wie som Sammenligningspart. 
efter Compar. for „fehlerhaft u ; men det bruges dog af videnskabelige tydske 
Skribenter f. Ex. Klemm i hans Handbuch der germanischen Alterthumskunde S. 
26: „geringer wie u ; S. 43: „leichter wie u ; S. 58: „anders wie u ; S. 372: „gross- 
artiger wie u . Grimm mener derfor ved sit n fehlerhaft“ naeppe andet end, at 
Brugen af wie i anferte Betydning ei er almindelig anerkjendt. 
Den af Prof. Aubert i ovennaevnte Afhandling udtalte Anskuelse, at denn som 
Sammenligningspartikel oprindelig har betegnet Gradationcn som en Folge: 
derpaa, saa (folger i Ordenen det underordnede Led) er meget sindrig, og jeg 
skulde vsere tilbeielig til at tiltraede den, dersom ikke det Gotiske og det Old- 
nord. havde Formen for Conj. da (pa, der ikke lade sig bringe i Harmonie 
med Sammenligningspartikelen. 
4 Grimm l c . S. 183. 
