13 
Hr. Hjelm foredrog felgende Afhandling om Frihedsbegrcbet og 
dels Anvendelse. 
Som bekjendt er Frihed det almindeligste L 0 sen og hoieste 
Maal for Nutidens Bestraebelser, uden at man endnu har bragt 
paa det Rene, hvori det sande Frihedsbegreb og dets rette An¬ 
vendelse bestaaer. Det kan derfor ikke synes overflodigt, ogsaa 
her i vort Selskab at underkaste dette Emne en nsermere Under- 
sogelse; og idet jeg altsaa tillader inig et Forsog paa, ved nogle 
korte Bemserkninger at indlede Forhandlinger saavel om Friheds- 
begrebet i og for sig som om dets vigtigste Anvendelser, haaber 
jeg at fremkalde veerdifulde Bidrag til Opgavens Losning. 
Forst skal jeg tillade mig et Par almindelige Bemserkninger 
om Frihedsbegrebet i Forhold til Nedvendighedsbegrebel, isser hvad 
den saakaldte Valgfriked angaaer, hvorom der altid har vseret og 
fremdeles vil blive tvistet. 
Fra den indre eller positive Side betragtes Friheden som 
Selvbestemmelse, fra den ydre eller negative Side som Uafhsen- 
gighed. Frihedens Seerkjende er saaledes den i Betragtningen 
fastholdte Enhed mellem Aarsag og Virkning; Nodvendighedens 
Skjelnemserke er derimod den i Forestillingen fastholdte Foiskjel 
mellem begge Dele, hvorved Afhsengigheden kommer til Syne, 
idet Enheden — der ved nsermere Undersogelse altid vil hndes 
at betinge Krsefternes Vexelvirken - derved trader i Baggrun- 
den, og hvert Led i Aarsagsrtekken viser sig bestemt ved et eller 
here andre Led, eller de forskjellige Led vise sig som gjensidige 
Aarsager og Yirkninger. I Begrebet om Gud pleier dog Begre- 
berne om Frihed og Nodvendiglied at talde sammeu, idet man 
gjerne erkjender, at hans selvbestemte Virken ei ath8engi to 
hans utoranderlige Natur, saaledes at ban, til Ex., i sin Almag 
ikke kan synde, o. s. v. - skjont man stundom (under Paaberaa- 
belse af Bibelsprog) gjor ham til en vilkaarlig Hene, dei 
forhserder Hjserterne til det Onde, snart boier dem til det Gode. 
I alle Fald har man havt vanskeligt ved at forene de Egenska- 
ker, der tillsegges ham, med det Ondes Oprindelse eller Til 
relse. Men i Almindelighed har man ikke desto mindre fundet 
