25 
sarnie de vildfarende Faar, i Stedet for at udstode dem af Hjor- 
den tilligemed Bukkene. Troeslivet udfoldev sig flersidig, ligesom 
Traeet, hvis Grene det vilde vsere uriineligt at afhugge, fordi de ikke 
falde sammen med Toppen, men fra samme Rod og Stamme ud- 
brede sig i modsatte Retninger, idet de dog bsere samme Frug- 
ter, som Folge af, at de ere udsprungne og hente sin Nsering 
fra samme Kilde. Man seer derfor ofte samme Aand at besjsele 
Medlemmer af forskjellige Kirkesamfund, medens man derimod seer 
Medlemmer af et og samme Kirkesamfund besjselede af hoist forskjel- 
lig Aand. Paa Frugterne skal man kjende de forskjellige Grene 
saa vel som selve Trseet. Det er Aanden, som levendegjor, Bogsta- 
ven ihjelsaaer, som Paulus siger, og det er for Kjenderen ikke 
vanskeligere at skjelne Troeslivets end Trseets Vanskud og torre 
Grene fra dets sunde organiske Vsext. Imidlertid maa der dog 
gjores strengere Fordringer paa Enhed i Dogmerne til Hyrderne 
i samme Kirkesamfund, end til Hjorden, som de skulle sarnie og 
sammenholde, skjont ogsaa Fordringerne til disse ikke sjelden 
overdrives. Af lignende Misforstaaelse som den nysanforte gjo- 
res ogsaa overdrevne Fordringer paa Enhed iMidlerne, og navn- 
lig i Sprogmidlet. Grsendsen er imidlertid i begge Henseender 
vanskelig at bestemme, og beroer for en vsesentlig Del paa Om- 
stsendighederne. Betragter man Lserere og Lserlinger enkeltvis, 
kan der synes at vsere en vid Mark for Afvigelser, dels med 
Hensyn til den forskjellige Begavelse hos hine, dels og fornem- 
melig med Hensyn til den forskjellige Modtagelighed hos disse. 
Skal Meddelelsen af Troeslseren og Vsekkelsen til Troeslivet ly fe¬ 
tes, maa Ledningen soge sit Tilknytningspunct i den Forestillings- 
kreds og Sindstilstand, SQm skal bearbeides, og som kan vseie 
hoist forskjellig. En Klasse troer lige lidet paa de mosaiske, 
ovangeliske, katholske og ovrige Beretnirger om Mirakler, men 
seer i Frelseren selv et Mirakel, eller fatter i alle Fald det Gud- 
dommelige i hans Person, Lsere og Levnet; en anden og langt 
talrigere Klasse fatter ikke dette uden Hjselp af sin oprigtige Tro 
paa Mirakler, hvortil den foler et Slags Naturtrang; en tredie 
Klasse bserer en hyklet Tro paa begge Dele til Skue; en fjerde 
