41 
lisme som Illiberalisme. Saa vanskeligt det derfor er at lede 
Msengden ad rette Veie til Maalet, naar man ikke har en aner- 
kjendt hoiere Hjemmel end den nysberorte Frihedstheori at stotte 
sig til som Udgangspunct, saa let er det at lede den paa Afveie 
yed Paavirkninger, der knytte sig til dens indgroede Fordomme 
og herskende Tilboieligheder, isser naar de stille Befrielse fra 
Offere og Opnaaelse af Fordele i nserUdsigt. Enhver ved, hvor 
let en nogenlunde velberegnet, idelig gjentagen og uforgribelig 
fripostig Fremstilling af Ting, der ligge udenfor Msengdens Kund- 
skabskreds, vinder Tiltro, og hvor let den ad flere Veie kan ud- 
bredes i videre Kredse, om den end mangier al Begrundelse, naar 
den kun ikke stoder an mod indgroede Meninger, og Enhver 
ved tillige, hvor sjselden den modsiges ad samme Veie, og hvor 
lidet det nytter at modsige den, blandt Andet fordi der alminde- 
ligvis kun staaer Faa imod Mange, og den Ukyndige gjerne tel¬ 
ler i Stedet for at veie Stemmerne. Et af de virksomste Midler 
til at danne en offentlig Mening er at paastaae med fornoden 
Salvelse, at den allerede er given; thi de Fleste ere mere eller 
mindre tilb 0 ielige til at gaae ind paa, hvad de antage for her¬ 
skende Mening, om de just ikke i sit Hjferte dele Anskuelsen, og 
saare Mange S 0 ge at dsekke sin Mening eller Meningsloshed med 
saa meget uforgribeligere Eftersnak. . Saaledes bliver Ophavs- 
mfendenes oprindelig falske Foregivende paa en Maade sandt, 
skjont en saaledes fremkaldt offentlig Mening ingen Rod kan lia\ e 
i Folkets Bevidsthed, og ofte lige saa snart fortreenges, som den 
udbredes — ei at tale om, at den ikke kan strsekke sig til det 
hele Folk. Imidlertid kan den af Partiinteressen benyttes til at 
opnaae varigere 0iemed, idet den udgives for almindelig Folke- 
mening. Behoves intet Bevis for en samstemmig Folkevilje som 
Grundlag for selve Statsforfatningen, og kan et Mindietal med 
selvgiven Fuldmagt som souveraint Folk opfore denne Hoved- 
bygning paa en saa aabenbar Tilsnigelse, som Conventionstheoii- 
ens Grundprincip, kan det sagtens, efter at dette ved almindelig 
Underkastelse paa en Maade er godkjendt, med formeligere Fuld- 
niagt til at reprsesentere den souveraine Folkevilje sige. „Folket, 
