44 
skjel gjer det muligt for Anvenderen i Tilfeeldets egen Beskaffen- 
hed at sage den fornadne Begrsendsning. Man feiler desuden 
meget, fiaar man troer, at det fornemmelig er i Enkelthederne, 
at nsermere Bestemmelser tiltramges, og mener at kunne naies 
med en casuistisk Lovgivning, da der naeppe gives en almindelig 
Retsssetning, som jo kan vsere underkastet Tvivl eller Tvist. Med 
Tiltaeldenes Mangfoldighed og Forvikling for 0ie maatte man 
tvertimod kunne overtyde sig om, at Lovgivningen, hvis 0iemed 
det blandt Andet er.at tilveiebringe den fornadne Enhed og Hold- 
ning i Retsanskuelserne, fuldstaendigst naaer Maalet ved at udtale 
ledende Grundsaetninger, da Loven vel, saa vidt muligt, isaer hvor 
det mest tiltraenges, bar gjennemfare dem i Enkelthederne, men 
aldrig kan blive udtammende i den Grad, at Anvenderen i ethvert 
foiekommende Tilftelde skulde kunne finde en aldeles bestemt og 
derhos ligefrem anvendelig Regel, om end ikke, som allerede be- 
market, Tilfaeldets egen Beskaffenhed ofte gjorde ’en saadan Re¬ 
gel umulig. Til al Retsanvendelse udfordres en Retskaffenhed, 
som alene ved Haandhaevelsen af religiasmoralske Retsgrundsaet- 
nmger kan opretholdes, men ingen Naering kan fmde i det som 
Retskilde indholdslase Valgfrihedsbegreb, der alene leder til Vil- 
kaarlighed, og en Lovgivning, der indrettes paa nysberarte be- 
grebsmaessige Maade kan, uden at medfare Misvisninger, gjennem- 
,e Plifetbegrebet langt videre i Enkelthederne, end den mere 
casuistiske, falgelig mere misvisende og utilstraekkelige Lovgiv- 
mng. Det var i sin Tid en Hovedindvending mod de nye Straf- 
lovgivmnger, inden de bragtes i Anvendelse, at de var upraktiske 
tormedelst deres Fordring paa begrebsmaessig Opfatning af For- 
brydelsen after retlige Skjelnemmrker, og paa skjansmaessig Ud- 
maahng at Straffen inden saa vidt adskilte Ydergraendser, at man 
mente det vdde lede til graendselas Vilkaarlighed i Anvendelsen. 
i en 1 faring har vist, at man netop paa denne Maade lettest og 
mermest naaer Maalet, med mindst Fare for Vilkaarlighed eller 
Misvisnmg. P aa samme Maade forholder det sig med de Civillove 
eller Dele af Civillove, der indeholde ledende Begrebsbestemmel- 
ser, uden at bmde Anvenderen til paatageligere men i retligt 
