67 
Antenner som hos N. vulgaris, skjondt den lille uparrede Tenta- 
kel skal mangle. 
Den 8de Februar. Almindeligt Mode. 
Hr. Hjelm fortsatte Oplcesningen af bans Afhandling oni Fri « 
hedsbegrebet og dets Anvendelser. 
Hr. Kjerulf meddelte efterfolgende Oplysninger. Om Professor 
J . Esmarks Stilting til Glacialtheorieme. 
Det blev mig tilladt i Nvbr. 59 i det aim. Mode at oplsese 
en kort Fremstilling af Friktionsphsenomenet. Dette Foredrag 
vakte dengang ingen Discussion, hvilket jeg af mange Hensyn 
sserdeles maa beklage. Senere blev min Fremsfcilling ordlydende 
trykt i Universifcetsprogrammet for 1860. I. Paa Grund af den 
Retning, som en offentlig Discussion, der bar noget Manglende i 
min Fremstilling til Udgangspunkt, har taget, maa det her i det 
aim. Mode vsere mig tilladt at fremlsegge en Undersogelse 
Over Prof. J. Esmarks Stilling til Glacial-Theoriome. 
Der har vseret fremsat Fordring paa at indfore Prof. J. Es¬ 
marks Navn som det, hvortil Ideen om Gletschertiden og dens 
Marker maa knyttes, men det gjselder, om saadan Fordring ogsaa 
kan bestaa indenfor den videnskabelige snsevrere Kreds. 
I Esmarks Afhandling „Bidrag til vor Jordklodes Historie a 
(Mag. f. Naturvidenskaber 3. 1824) ser man, at en Istid antages, 
°g at Forf. anforer store paa Fj eld og i Dal lost liggende Blokke 
som Beviser derpaa — thi, forudssetter han som bekjendt, saa- 
danne har Isen transported. Og dernsest anfores som yderligere 
Bevis en mserkvserdig Grusvold, tilsyneladende en Morsene, lig¬ 
gende ikke hoit over Havet yderst i en Sidedal ved LyseQorden. 
Ja selv om en stedfunden Slibning af Klipperne faar man vistnok 
et Indtryk i disse 3 Ssetninger: 
^Af denne Beskrivelse vil man tydeligt kunne indse, at denne 
Void (ved Lysefjorden) har sin Oprindelse af Ismasser som have 
fyldt Dalen og ved deres Udvidelse og Trykning tillige have ud hu- 
letDalens Sole“ p. 45. - - „Rullestenene (i detfasteConglo- 
5* 
