69 
forte Beviser, samt vedsiden deraf deri, at Esmark havde frigjort 
sig saavidt fra Wisthon’s Theori, at han havde erkjendt, at denne 
Istid ikke laa i Urtiden, men efter Tertisertiden — et for Geolo- 
ger storst tmukeligt Sprang. 
Men Esmarks Istid ligger i Urtiden, for Overgangslagene rued 
Trilobiter og Graptolither, forStenkul, for alle Flats- og Tertiser- 
Lag. Ikke nok, at han udtrykkelig siger dette i sin Afhandlings 
Indledning og Resultater, men de' Mrnrker efter Istiden, som han 
opregner, de Andes alle paaUrfjeld, eller ialfald paa de forseldst 
anseede forsteningsfrie Overgangsfjeld. Han nsevner Blokkene 
paa Veien fra Morstuen til Leuten, Blokkene paa Ryggen af de 
hoie Fjelde i Numedalen, Do. paa hoie Fjeldrygge i Christian- 
sands Stift - det er Altsammen Urfjeld. Ogsaa Morsenen ved 
Lysefjorden ligger mellem latter Urberge. Han nsevner 1824 
Blokke og Grusmasser i 0sterdalen og i sin Reise til Trondhjem 
1827 - hvor han, kun 3 Aar efter, imellem den Masse af Iagt- 
tagelser han anstiller paa Veien, kun paa et eneste Sted har to 
Ord om denne sin tidligere opstillede mmrkelige Theori — obser- 
verede han, at Fjeldet etsteds mellem Rise og Drivstuen „var 
stserkt afslebet i et snsevert Pas, upaatvivlelig af Is, som i Urti¬ 
den har trsengt sig derigjennem^ — og alle disse Fjelde anser 
Esm. som de mldste forsteningsfrie Overgangsdannelser. 
Tydeligt geologisk bestemt er altsaa denne Istid som liggende 
Ira Urtiden et Stykke ind i Overgangstiden, ind til Organismerne 
optraadte. Alle de Fjelde altsaa som ere yngre end denne Tids- 
bestemmelse, og en stor Del af Christiania Stift bestaar efter Es¬ 
marks egne Optegnelser af saadanne Fjelde, kunne ikke have 
Mserker efter Istiden. Fjeldene og Dalene N. og V. ved Chri¬ 
st ianiafjorden, senere bekjendte som typiske Steder kunne ikke 
efter Esmark vsere saadanne, og han har, saavidt jeg ved, hel¬ 
ler ikke nogensinde omtalt Moraener eller Blokke eller Glatnin- 
ger i disse Egne, hvorimellem til Exempel Christianiadalen selv. 
Deraf allerede maa jo Geologen slutte, at Esmark hverken 
bar anet hvad vi kalde Friktionsphmnomenet eller den glaciale 
Karakter af den lose Formation i Christianiadalen. 
