71 
§ 347). Thi, siger han (§ 348) det er Gletscher, som Naturen 
bruger som den vseldigste Kraft til at beveege store Masser af 
Bergart, det er Gletscherne, disse Soer og Floder af Is o. s. v. 
som ere i bestandig Bevsegelse, underminerede nedentil ved Jord- 
varmen, og drevne ned ad Skraaningerne ved deres egen enorme 
Vsegt, sammen med Vsegten af de utallige Fragmenter, hvormed 
de ere belastede. Disse Fragmenter o. s. v. som de bsere med 
sig til en Void ved deres yderste Grsendse o. s. v. forklare til- 
strsekkeligt, hvorledes Fragmenter af Bergart kan blive sat i 
Bevsegelse, selv der, hvor Skraaningen er liden, og hvor den nu- 
vserende Overfladebeskaffenhed er ujscvn. Paa den Maade, for 
Dalene bleve ndskaarne i deres nuvserende Form, og daFjeldene 
endnu vare hoiere, maa svsere Fragmenter af Bergart vsere flyt- 
tede til stor Afstand, og det er ikke at undres over, at disse 
samme Masser, diminuerede i Storelse og reducerede til Grus 
eller Sand, have naaet Kysterne eller selve Bunden af Oceanet. 
Nsest efter Gletscherne have Stromme den msegtigste Kraft til at 
transportere o. s. v. (§ 349—351). Derpaa omtales flere bekjendte 
store Blokke, deriblandt den store Msengde Granitblokke omstroede 
paa Kalkfjeld ved Udgangen af Arve’s Dalfore. For min Del, 
siger PI., tvivler jeg ikke paa, at Arve etc. med Gletschernes 
Hjselp o. s. v. var en tilstrsekkelig vseldig Kraft til at udrette 
Transporten af disse Stene. Og nu kommer dette Tillseg (§ 351). 
Disse Phsenomener ere ikke eiendommelige for Alperne, men de 
herske i storre eller mindre Grad i Nserheden af alle Urberge 
(o: efter Plaifair & Hutton Granitberg). 
Dernsest gaar Playfair over til at gjendrive de Forklaiingei 
af disse Phsenomener, der soge Aarsagen i en stor Strom (deluge, 
debacle) vidtloftigt (§ 351- 367), strider mod Antagelsen af saa- 
danne pludselige og irregulsere Aarsager, men klager tilsidst der- 
hos over, at de af Pallas, Saussure, Dolomieu ere fremsatte med 
saamegen Reservation, paa en saa mystisk Maade, saa lidet klart 
0. S. V. 
Disse Plaifairs klare og originate Ideer stadfaester PI. selv i 
1816, efter en Reise i Schweitz, og erklserer da tillige, at de 
